36 J. G. AGARDH, FLORIDEERNES MORPHOLOGI. 



man hos andra arter har som yttre; men dessa vexter hafva derjemte sina yttre delar, som både till 

 utseende och förgreningsförhållanden synas oberoende af de inre. 



Man kunde måhända tänka sig förklaringen af dessa egendomliga förhållanden på olika sätt. 

 Det har redan blifvit antydt, att många Florideer hafva olika slags grenar. Hos t. ex. Crouania 

 gracilis (jfr Tab. II) äro de större, indefinit-tillvexande grenarne omgifne af verticiller af i viss mån 

 olika, mindre grenar, med relativt definit tillvext, utgående på bestämda afstånd efter hvarandra. Båda 

 slagen grenar äro fria hvar för sig, och ingen sätter här i fråga att anse båda såsom yttre delar. 

 Men det gifves andra arter af Crouania, hos hvilka internodierne äro kortare, så att verticillerne nästan 

 sammanflyta. Man kan rätt väl tänka sig en Crouania-form, der verticillerne följde så tätt på hvar- 

 andra, att deras utåt allt starkare förgrenade verticiller bildade slutligen ett utvändigt sammanflytande 

 lager. På en sådan form ekulle det andra slaget grenar (de indefinit tillvexande) förekomma såsom 

 dess yttre grenar; i sin inre structur skulle den yttre grenen visa verticillerne utgående ifrån sin. 

 inre axila tråd o. s. v. — vi skulle hafva den ofvan antydda structuren sålunda förverkligad. Och 

 sådane former, uppkomne på detta sätt, förefinnas också bland Florideerne: Dudresnajas öfre grenar 

 hafva åtskiljda verticiller af yttre fria grenar; nedtill närmas verticillerne, bildande ett sammanfly- 

 tande lager, som ytterligare sammanhålles af det ymnigt utbildade gelatinösa hyllet. 



Mången skulle måhända vara frestad antaga att hos de omnämnde, egendomligt bildade släg- 

 tena (Gattya, Cryptosiphonia m. fl.) de olika slagen af grenar och stammar kunde anses förklarade 

 af de structurer, som förekomma hos Crouania och JDudresnaja. De förra förete dock den be- 

 stämda olikheten, att deras äfven yngsta spetsar icke hafva de inre delarne ursprungligen fria hvar 

 för sig och yttre, utan att dessa redan från sin första anläggning förekomma såsom inre, men såsom 

 sådane utbildade på fullkomligen analogt sätt med andra Florideers yttre delar. Der förefinnes så- 

 ledes en olikhet, och denna torde möjligen bero på det yttre allmänna hyllets olika förhållande hos 

 de olika vexterne. Hos Crouania och Dudresnaja torde det yttre hyllet, likasom vore det plastiskt 

 mjukare, följa hvarje särskilt utskjutande cell, som förlänges till verticill eller gren, och dessa sed- 

 nare förekomma således här såsom yttre och fria hvar för sig; hos Gattya m. fl. har kanske det yttre 

 hyllet mera seghet, eller de särskilda cellerne till en början mindre sträfvan eller förmåga att hvar 

 för sig utskjuta i olika riktningar och dermed att hvar för sig uttänja det yttre hyllet; de samman- 

 hållas således här längre inom moderdelens bibehållna form med förstorade gränser, och de yttre 

 cellerne få derigenom mera tillfälle att sammanfogas till en yttre membran; när derefter de inre de- 

 larne börja utskjuta, förlängas och förgrenas, utskjutes äfven den redan bildade membranen; vissa af 

 de inre grenarne få en relativt begränsad utveckling och förekomma såsom inre grenar; andra få en 

 mera obegränsad och utskjuta såsom större cellcomplexer det allmänna hyllet och förekomma således 

 såsom yttre grenar. 



Man har i utbildningssättet af nucleus i Florideernes kapselfrukt nästan analoga olikheter; 

 hos några utbildas denne genom fortgående celldelning inom den blott altjemt förstorade modercellen, 

 och de mogna gemmidierne ligga således utan synbar yttre ordning sammanbäddade och samman- 

 hållne inom ett gemensamt pellucidt och geléartadt hylle (i Favellan); hos andra utskjuta dotter- 

 cellerne i nya riktningar, i grupper eller trådar, hvilka äro sins emellan fria och hvar för sig om- 

 slutas af sin särskilda gelatinösa membran. Inom dessa trådars leder kunna nya dotterceller åter 

 bildas; hos några sammanhållne i klumpar inom modercellens mera bibehållna form (Nematospermece), 

 hos andra utskjuta de såsom nya grenar, inom hvilkas särskilda leder slutligen de mogne gemmi- 

 dierne hvar för sig ligga radade (Hormospermece). 



De cellgrupper, som hos Ceramium ligga inbäddade emellan ledcellernes membran och det 

 yttre, hela tråden omgifvande, pellucida lagret, hafva på samma sätt som grenarne hos Gattya bildats 

 mom det omgifvande allmänna hyllet, utan att hvar för sig utskjuta detta. De förekomma således 

 här såsom grupper af cortical-celler, utikring den ledade stamtrådens genicula. De fortvexa ock 

 genom fortgående celldelning, hos några arter ordnade till ett yttre lager, som mest i descenderande 

 riktning småningom helt och hållet inkläder stamtrådens leder (Cer. rubrum auct.); hos andra upphör 

 denna utveckling snart, och internodierne förekomma utan cortical-lager (Cer. diaphanum auct.); hos 



