40 J. AGAEDH, FLOKIDEERNES MORPHOLOGI. 



hvarpå de uppläggas, med en intensivt röd färg. Huruvida sprängningen beror af någon membra- 

 nens beskaffenhet, eller det är endochromet som attraherar det söta vattnet, torde vara svårt att af- 

 göra. Betraktas den sprängda tråden under tillräcklig förstoring, synes den annars pellucida mem- 

 branen inuti sin tjocka, af talrika lameller bestående vägg, svagt rosenröd, likasom hade den färgade 

 saften öfverallt trängt in emellan lamellerne och gifvit färg åt membranen. 



Det har blifvit uppgifvet, att färgämnet hos Florideerne skulle vara sammansatt af en grön, 

 med chlorophyllen identisk, och en röd beståndsdel, hvilka utan svårighet skulle kunna åtskiljas ge- 

 nom deras olika förhållande till alcohol och destilleradt vatten. Öm man öfvergjöt en Floridé med 

 ren alcohol, så skulle den inom kort färgas grön; i destilleradt vatten skulle deremot detta färgas 

 rödt, men det gröna clorophyllämnet förblifva qvar i cellerne. De båda ämnena skulle (enligt 

 andra bevis) förekomma skiljda redan i den lefvande vexten (jfr t. ex. Askenasy i Mohl Bot. Zeit. 

 1867 p. 23å och Kny Pflanzenleb. des Meeres p. 15), Både observationerna och de deraf dragne 

 slutsatserne torde emedlertid fordra bekräftelse genom nya observationer. Jag har redan omnämnt, 

 att jag sett ett intensivt färgadt exemplar af Callophyllis Homhroniana, som såsom torkadt blifvit 

 nedlagdt i sprit, bibehålla sin färg i månader; att deremot ett förut i vatten uppblötadt exemplar 

 efter få dagar blifvit urblekt; i båda fallen såg jag spriten bibehålla sin klarhet, och utan grön färg- 

 skiftning. Friska exemplar af PJioäymenia palmata, Delesseria alata m. fl. nedlagda i sprit, såg jag 

 efter få dagar utblekta och spriten jemväl här, så vidt jag förmådde se, bibehållande sin klarhet. 

 Andra Floricleers torkade exemplar (Vidalia- och Bytiphlcea-arter), som dels oupblötade, dels förut 

 i vatten blifvit upblötade, såg jag bibehålla sin vid torkningen antagna färg temligen oförändrad 

 och äfven här spriten förblifva klar. Friska exemplar af Delesseria alata och PJioäymenia palmata 

 nedlagde i destilleradt vatten har jag sett länge bibehålla sin färg, ehuru den blifvit något blekare, 

 men vattnet grumlades småningom af flockiga partiklar, som syntes snarare härflyta ifrån en vextens 

 upplösning än ifrån ett extraheradt ämne. Ett torkadt exemplar af Callophyllis Homhroniana har i 

 destilleradt vatten blifvit allt mera upplöst. Då flaskorne med de i destilleradt vatten förvarade exem- 

 plaren öppnades, kändes länge en något ammoniak-lik lukt af ett förskämdt ämne. Vid microscopisk 

 undersökning (af D. alata och Rhod. palmata) syntes en del af de yttre cellerne i så måtto desorga- 

 niserade, att deras färgade innehåll syntes försvunnet; i andra syntes innehållet temligen oförändradt 

 qvar; uti det inre lagrets celler syntes tydligare spår till upplösning. Någon skillnad emellan ett 

 grönt och ett rödt färgämne kunde jag icke upptäcka. Att vissa Florideer (Halymenia-arter m. fl.), 

 såsom mindre friske, antaga en grön färgskiftning, bevisar väl knappast att det färgande ämnet ut- 

 göres af chlorophyll. Både gröna, bruna och röda Alger kunna utsatta för omvexlande regn och 

 sol-ljus blifva utblekta och förekomma på stranden ofta aldeles hvita; under det andra individer af 

 samma arter (Laminaria digitata), men i annat utvecklingsstadium, exponerade på samma sätt kunna 

 antaga äfven mörka färgnyancer; man finner ock af samma art exemplar, som under andra omstän- 

 digheter (begynnande förruttning) hafva en nästan aldeles grön färg. 



Jemför man cellinnehållet hos de gröna och de röda Algerne, så torde de i så måtto visa en 

 olikhet, att den gröna färgen hos de förra ofta synes utgå ifrån fasta chlorophyllkorn, hvaremot 

 kanske hos flertalet Florideer cellernes färg mera torde bero på tillvaron af en färgad saft. Äfven 

 der man (hos t. ex. PJiodomelece) i det färgade endochromet lättare kan urskilja fasta korn, torde en 

 färgad saft dock ofta förekomma. Gemmidier och sporer, som i allmänhet äro mycket intensivt fär- 

 gade, torde väl snarast vara att betrakta såsom hela cellinnehåll, som undergått en ombildning. 



De inre cellernes innehåll hos Florideer, som bestå af flera olika cell-lager, äro icke blott 

 oftast olika med cortical-cellernes, utan cell-innehållet kan synbarligen vara olika både inom samma 

 celler, under olika perioder af deras utveckling, och i olika celler hos samma vexts olika inre lager. 

 Sådane Florideer torde således tydligt nog vittna både om en redan här förekommande fördelning 

 af functioner och om dessas fullgörande för ett gemensamt lefvande helt. Hos några Florideer synes 

 hela vexten få ett olika yttre utseende i sammanhang med sådane förändringar i cellernes innehåll. 

 Så är hos Corallopsis-, Gracilaria-, Eucheuma-, Laurencia-arter m. fl. den yngre vexten lifligare 

 färgad, mjukare och likasom mera köttig; torkad förekommer den mera membranös och ofta samman- 



