58 J. G. AGARDH, FLORIDEERNES MORPHOLOGI. 



motsvara en rotbildning, som sednare tillkommer och är fullkomligen oberoende af vextens acrope- 

 tala utveckling. 



Hos Ballia callitricha, hvilken synes hafva i yngre delar en structur som mycket nära ansluter 

 sig till Callithamniernes, förekommer uti äldre delar ett yttre lager, som utvecklas på annat sätt än 

 hos Callithamnierne. Grenarne utskjuta från stammen såsom vanligt, nedom led-cellernes öfre dia- 

 phragma, och grenens cylindriska basal-cell afskiljes ifrån dess modercell i stammen genom ett mot 

 denna snedt diaphragma på vanligt sätt. Men i stället för att denna grenens basal-cell till en början 

 har på modercellen ett nästan cirkelrundt fäste och upptager en mindre del af dess yta (närmast 

 under diaphragmat), så börjar den snart att vidga sig i annan direction (Tab. III. fig. 3, 6, 7), dels 

 något uppåt, men företrädesvis nedåt — den förekommer likasom nedlöpande öfver stamcellens sida. 

 Stammen blir sålunda af de motsittande grenarnes förlängda basal-celler likasom tvåeggad — bredare, 

 sedd ifrån paginal-sidorne, och smalare åt de 2 sidor, derifrån pinna? utgå. I den mån basal-cellerne 

 sålunda vidga sig längs eggarne af rachis, breda de sig jemväl något ut öfver paginal-sidorne och 

 blifva sålunda äfven i någon mån stjelkomfattande. Under det de på detta sätt vidga sig, delas de 

 genom diaphragmer i mindre och slutligen talrika celler, hvilka jemväl synas sträckas i riktningen 

 uppåt och nedåt. Hela stamledet kommer sålunda att omklädas af ett yttre cortical-lager (Tab. III. 

 fig. 8, 10, 11). Vid axillerne af pinna? (1. c. fig. 6, 7) synas jemväl nya grenar komma till utveck- 

 ling, hvilka åtminstone delvis synas utgå ifrån cortical-lagret. I det dessas pinna? sedermera böjas 

 likasom tillbaka emot paginalsidorne, synes stammen slutligen likasom omklädd af ett luddigt öfver- 

 drag af trådar, på hvilka sphaerosporerne komma till utveckling. Det yttre lager, som hos Ballia 

 callitricha omkläder den axila cellraden, kan väl således knappast anses motsvara de omtalade rot- 

 trådsbildningarne hos Callithamnierne. Det utgör likasom hos dessa en sednare bildning, men upp- 

 kommen på annat sätt och för annat ändamål (fruktbildningen). 



Det corticala lager, som allmänt förekommer hos Cerarnierne (Tab. III. fig. 12 — 16), utvecklas 

 deremot i närmaste samband med de i spetsen tillvexande grenarne. I det den från toppledet af- 

 delade ledcellen tillvexer och åter delas, förblifver en -af dessa delar central, förstoras vida mera än 

 de andra och ombildas till cylindrisk ledcell i stammens axila cellrad; genom fortgående delning af 

 de öfrige dottercellerne uppstår cortical-lagrets vida mindre, talrika och oftast kantiga celler. Vid 

 knäet — emellan 2:ne hvarandra närmaste led — finnes i den utvecklade tråden dels en krets af inre 

 och något större celler (Tab. III. fig. 15, 24) — inom hvilka spha?rosporerne sednare utvecklas — 

 dels alternerande med dessa, utåt uppåt och nedåt andra (Tab. III. fig. 14), som fortgående delas 

 och bilda slutligen det yttre cortical-lagret, hvilket mer eller mindre utbreder sig öfver de stora 

 ledcellernes yta, hos några arter (Ceramium diapJianum Auct.) endast bildande ett såväl uppåt som 

 nedåt temligen tvärt afbrutet lager kring knäna; hos andra (Ceram. rubrum Auct.) beklädande hela 

 ledcellen, och uppåt och nedåt sammanflytande med närmaste ledcellers cortical-lager. Då delningen 

 af cortical-cellerne hos vissa arter fortsattes vidare och hufvudsakligen nedåt, få de från särskilda 

 moderceller utbildade cell-complexerne ofta utseende af descenderande, i ledets riktning förlängda 

 fastän relativt tjockare trådar (Tab. III. fig. 14 och 17). Hos vissa arter sträcka sig några af cor- 

 tical-lagrets cellgrupper tydligen uppåt (ofvanom det knä de tillhöra) (Tab. III. fig. 14) och det torde 

 vara ifrån sådane som de hos vissa arter förekommaude taggarne utgå (Ceramium ciliatum m. fl.). 

 För så vidt dessa taggar kunna antagligen jemföras med de styfva grenspetsar, som så ofta före- 

 komma hos arter af Ballia, Crouania, Spyriclia, Wrangelia m. fl., så kunde det ifrågasättas huruvida 

 icke sådane uppåt sig sträckande cell-complexer snarast motsvarade andra slägtens plumulae (mindre 

 grenar), hvilka dock hos Ceramium icke kommo till vidare utveckling. Måhända kunde det på 

 samma sätt antagas, att de i allmänhet oftare till trådar ordnade, nedåt sig utvecklande cell-comple- 

 xerne motsvarade vissa Callithamniers rot-tråds bildning. Men hos Centroceras (Tab. III. fig. 25), 

 som utan tvifvel står Ceramium mycket nära, utgöres cortical-lagret af mera regelbundet i rader ord- 

 nade celler. Om cortical-lagret här knappast torde kunna antagas motsvara en rot-tråds bildning, så 

 vore äfven detta ett skäl emot ett sådant antagande hos andra Ceramium- former. 



