72 J. G. AGARDH, FLORIDEERNES MORPHOLOGI. 



fig. 5 Ji). Och under denna form har jag trott mig se motsvarande bildningar förekomma hos Sci- 

 naia och Helminthora; de äro dock här mycket glesare och lätt förbisedda. Hos Helminthora ser 

 man nemligen i yngre delar af fröns här och hvar finare trådar (T. XXVIII. fig. 6 h) som synas 

 sammanbinda det ena knippet med det andra; och de utgå (fig. 8 h) ifrån leder, som tillhöra de ver- 

 ticala knippenas inre förgreningar; vid tillsats af jod antaga dessa trådar en gulaktig färg, under det 

 jag sett det corticala lagrets leder blåna. Dessa trådar hafva en stor likhet med de "tubes conduc- 

 tem*s" som Thuret beskrifvit och afbildat hos Diidresnaja purpari f er a, och som jemväl afbildats 

 hos JDudr. coccinea i Thtjrets och Bornets sednare arbete — såsom stående i samband med tricho- 

 phor-adparaten. De öfverensstämma med dem i förekomst, i sina oregelbundna böjningar, och i sin 

 ofta något ojemna yta. Här och hvar har jag hos Helminthora (fig. 8), hos Gloiophlcea (fig. 5) sett 

 likasom en blindända taga en riktning utåt, snarlik den af nämnde författare afbildade trichogynen. 

 Gör man hos Helminthora tvärsnitt (fig. 7) och längdsnitt af något äldre delar af vexten, så finner 

 man det axila knippet utgöras af långsträckta och aflånga celler af något större kaliber, med betyd- 

 ligare intercellular-rum, och dessa mer och mindre upptagne af finare trådar, hvilka på längdsnittet 

 förekomma än som cylindriska rör, än afdelade uti mera elliptiska led. Har längdsnittet blottat ytan 

 af en af de gröfre trådarne, så kan man stundom få se den likasom öfverdragen af de hvarandra 

 korsande finare rören. På det axila lagrets yttre sida ser man emellan de likasom i framspringande 

 hörn utskjutande större cellerne dessa finare trådar (jfr. fig. 7) hvilka jag antagit motsvara de i yngre 

 delar förekommande, som synas fortlöpa mellan det corticala lagrets knippen. Vid tillsats af jod har 

 jag sett dessa trådar i äldre delar än gulna, än, knapt visande något märkbart innehåll, förblifva pel- 

 lucida. Det synes vara dessa utanför det axila knippets gröfre celler förekommande finare rör, som 

 i Harveys Phyc. Brit. tab. 110 afbildas, men dessa torde knappast vara det primära lager, ifrån 

 hvilket de corticala knippena utgå, utan en sednare bildning, och kanske motsvarande de hyphalika 

 trådarne hos Gloiophlcea, ehuru den trånga kanalen i deras inre stundom knapt är synlig. Afven hos 

 Scinaia har jag i yngre delar sett dylika trådar sammanbindande det corticala lagrets knippen; men 

 de äro så glest förekommande att de mycket lätt kunna förbises. 



Hos Nemalion synas de motsvarande lagren vara ordnade på något olika sätt. Det corticala 

 lagrets knippen utgå ifrån något gröfre longitudinelt utlöpande trådar, hvilka i äldre delar synas in- 

 taga ett bälte innanför det corticala. Likasom de corticala knippena utgöra dessa inre trådars grenar 

 utåt, så finnas andra förgreningar inåt, hvilka hufvudsakligen torde bilda det knippe af tätare trådar, 

 som ett tvärsnitt genom en äldre del af vexten visar. Inom en fastare membran omsluta dessa en 

 mycket trång inre kanal; de äro oarticulerade och icke sällan förgrenade. Vid deras utgång ifrån 

 det primära inre lagret böja de sig i en båge inåt och nedåt, och jag har trott mig kunna antaga 

 att de äro tillkomne sednare än det lager, derifrån de synas utgå. Det synes vara genom dessa trå- 

 dars successiva utbildning som den yttre grenen tillvexer i tjocklek, under det längdtillvexten synes 

 ske genom de subcorticala trådarne, hvilka också här äro articulerade och försedda med ett tydligare 

 utbildadt endochrom både i inre och yttre förgreningar. Det innersta, sednare tillkomna lagret hos 

 Nemalion torde sålunda nästan mera öfverensstämma med hvad som förekommer hos Stenocladia och 

 Nizymenia än med flera de andra Helminthocladiaceerne. 



Af de här valda exemplen torde framgå att inom den allmänna typ, jag ofvanför sökt charac- 

 terisera, uppkommer hos några slägten (Stenocladia, Areschougia, Nemalion) en complicering der- 

 igenom att innanför det corticala lagret ett särskilt lager tillkommer, hvilket utmärker sig genom sitt 

 tillvexande i descenderande riktning och genom anatomiska elementer (hyphalika trådar), som mycket 

 tydligt afvika ifrån de andra lagrens. Hos andra slägten, der det corticala lagret bildas af mera löst 

 hopfogade knippen, synas motsvarande men oftast finare trådar successivt utbildas, som tyckas sam- 

 manbinda de olika knijjpena inbördes; stundom äro dessa trådar mera spridda {Helminthora, Diidres- 

 naja), stundom äfven här bildande ett särskilt lager {Gloiophlcea). Hos andra är det åter svårare att 

 skilja de anatomiska elementer, som sammansätta de olika lagren; och äfven dessa uppträda väl icke 

 heller öfverallt såsom med bestämda gränser sins emellan åtskiljda {Polycoelia); det blir i sådane fall 



