KONGL, SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 15. N:0 6. 75 



tidigt, eller sednare och successivt förändras, antingen så att ettdera af de bada lagren, eller båda, 

 eller delar af desamma, kunna vara hos den ena typen föga onibildade, hos en annan så omgestal- 

 tade att de endast genom öfvergängsstadier kunna igenkännas. Sådane oinbildningar förekomma hos 

 arter af Halymenia, Gryptonemia, Prionitis, Areschougia, Ochiodes o. s. v. Ofta förekommer ett 

 intermediärt lager af ombildade celler emellan det inre och yttre lagrets mindre ombildade delar. 



Jemte den grundväfnad af nästan oombildade eller mera ombildade elementer. som utgör lika- 

 som uppränningen till den yttre formen, och hvilken väl äfven derföre anlägges och utbildas i mera 

 omedelbart samband med den acropetalt sig utvecklande vexten, tillkomma sedermera andra väfnader, 

 hvilka inan i motsats till grundväfnaden kunde characterisera såsom accessorislca. Exempel på så- 

 dane lemna de corticala lager som utvecklas i nedre delar af stammen hos vissa Callithamnii-arter och 

 hos vissa Polysiphonia-arter; det hos Ballia callitricha på äldre delar utbildade betäckningslagret, 

 derifrån de fruetificerande trådarne synas utgå; det på äldre stammar (Gryptonemia [— Acropcltis\ 

 élata m. fl.) sig sednare utvecklande cortical -lagret; det lager af små och egendomligt formade inter- 

 stiti al-celler, som hos Gallophyllis och andra slägten successivt kommer till utveckling; det lager af 

 hyphalika trådar, som utvecklas hos Areschougia, Stenocladia m. fl. i det inre af den redan förut 

 anlagda vexten o. s. v. För så vidt man med rätta skiljer emellan yttre ursprungliga delar och de 

 adventiva, så torde väl äfven de accessoriska lagren böra betraktas såsom på sitt sätt skiljda ifrån 

 dem som bilda grundväfnaden. Likasom adventiva grenar och rötter hos den ena vexten kunna 

 vara af mindre vigt eller af mera tillfällig art. under det hos en annan de förekomma såsom oum- 

 bärliga och stundom likasom typiska för hela grupper, så är väl ock förhållandet med de accesso- 

 riska väfnaderne: det cortical-lager som förekommer hos vissa Callithamnier, Polysiphonier o. s. v. 

 det saknas hos andra och ofta mycket närstående, och kan väl sålunda anses såsom mera tillfälligt 

 för den typ, som dessa slägten framställa. Men då det betäckningslager, som utvecklas hos Ballia 

 callitricha, synes utgöra det grundlager derifrån de fertila grenarne utgå, så får det accessoriska lagret 

 här en vigtigare betydelse för artens lif. Det starkt utbildade lager af hyphalika trådar, som före- 

 kommer hos Areschougia och Stenocladia synes icke hafva någon betydelse för vextens yttre gestalt- 

 ning; men utan tvifvel måste det anses fullgöra någon vigtigare function i dessa vexters lif, då de 

 synas likasom förtränga den ursprungliga grundväfnaden, och slutligen utgöra den betydligaste delen 

 af de elementer, som sammansätta bålen. 



Jemföras de såsom exempel här framhållna accessoriska lagren med hvarandra, så visar sig 

 lätt att de sammansättas både af olika elementer och utbildas i olika delar hos olika arter. Aro de 

 ofvanför, vid redogörelsen för hvardera af dessa accessoriska lager framstälda åsigterne i någon mån 

 riktiga, så synes ock dessa lagers betydelse lör olika vexter kunna vara väscndtligen olika. Om de 

 hos flera (på äldre stammars nedre delar) torde hafva betydelse såsom betäcknings- eller förstärk- 

 nings-lager, så torde de hos andra (Callithamnier, Crouanier) utgöra rotbildningar af egen art. Hos 

 Gallophyllis och andra typer med liknande struetur torde der förekommande lager af interstitial-celler 

 kanske snarast fungera såsom directare förbindelsemedel mellan inre och yttre, öfre och nedre delar 

 o. s. v. Om de i många Florideers cystocarpier förekommande väfnader, hvilka i den beskrifvande 

 Algologien blifvit sammanfattade under benämningen af idacenta. och hvilka utgöra underlaget för 

 de egentligen fertila cellerne, sannolikt hafva till function att uppsamla och förbereda materialet för 

 den oftast mycket rika gemmidiibildningen, så torde det måhända ock kunna ifrågasättas om icke 

 det accessoriska lager, derifrån de fertila trådarne hos Bcdlia callitricha skola utvecklas, kan hafva 

 en liknande bestämmeJse. I stället för att grundväfnaderne företrädesvis synas tjena för danandet 

 af vextens form och särskilda delar, så torde de accessoriska lagren ofta kunna hafva en mera bio- 

 logisk function. 



Likasom olika delar af grundväfnaden, så kunna ock de accessoriska lagren än utgöras af 

 celler, som en gång utvecklade icke synnerligen förändras; än kunna de hos andra mera utbildas, 

 och antaga stundom också nästan oigenkänneliga former. De långsträckta rör, som i flabellat diver- 

 gerande riktning utlöpa genom det inre bladet af Jeannerettia, har jag trott mig se utbildas i inter- 

 cellular-rummen mellan de båda paginal-sidornes radade celler; dessa intercellular-rum synas till en 



