90 J. G. AGARDH, FLORIDEERNES MORPHOLOGI. 



göra cellkärnorne oftast osynliga, så vidt de finnas qvar. Stundom har jag vid ett lyckadt snitt sett 

 sphaerosporans unga dotterceller blottade, hvardera omgifven af sin pellucida något yfviga och vec- 

 kade membran (hos Vidalia spiralis). Då sphaerosporan är mogen (Tab. XXIV. fig. 6), utgöras 

 sporerne antagligen endast af dottercellernes nästan till en fast kropp öfvergångna innehåll. Måhända 

 kan det antagas att det genomskinliga slemhylle, hvaraf de efter emissionen synas omgifna, motsvarar 

 dottercellernes då upplösta membraner. Något slem som blir fast och färgadt, bildande ett exospo- 

 rium, har jag icke sett. 



Uti tillrundade moderceller, hvilka såsom mogna sphaerosporer visa triangulär delning, har 

 jag sett 4 samtidiga (Tab. I. fig. 14 c) cell-kärnor och intagande den ställning mot hvarandra som 

 sporerne här sedermera visa sig hafva (Griffdhsia m. fl.). Der sporerne sedermera visa den zonata 

 anordningen (Tab. XVI. fig. 10), har jag sett den mycket unga sphserosporan redan hafva en aflång 

 form; efter upplösning af dess cellkärna såg jag 2:ne nya intaga hvar sin focus inom den elliptiska 

 cellen, som derefter delas i 2:ne genom en tvärdiametern upptagande vägg. Efter upplösning af 

 hvardera delens cellkärna bildas 2:ne nya, hvilka båda — likasom de föregående — intaga sphaerospo- 

 rans längd-diameter, på något afstånd ifrån hvarandra, hvarefter dessa i sin ordning afskiljas genom 

 en tvärvägg (sålunda mycket tydligt hos Dudresnaya). Det kan måhända antagas att de olika sätt, 

 hvarpå sphaerosporan delas, öfverallt är beroende af den ställning dottercellernes kärnor intaga. 



Enligt min uppfattning finnas hos Florideerne endast 3:ne sådane olika delningssätt för sphae- 

 rosporan, men dessa äro constaterade såsom förekommande hvardera hos ett stort antal olika Flori- 

 deer. I allmänhet torde det kunna sägas att inom hvarje slägte delningen sker på ett bestämdt sätt; 

 stundom äro äfven större grupper (Rhodomelece) characteriserade genom ett bestämdt delningssätt. 

 Hos några arter deremot, som ändock synas stå hvarandra mycket nära (Callithamnion-former), före- 

 går delningen på olika sätt. De angifna 3:ne olika delningssätten äro följande: 



l:o Den triangidära (divisio triangularis 1 ) förekommer i omvändt äggrunda eller rundade 

 sphaärosporer (Tab. I. fig. 14); de 4 delarnes utåtvända sidor bilda spheriska trianglar; hvardera delen 

 begränsas inåt af 3:ne (genom trycket mot de tillgränsande) flata sidor. Delarne intaga mot hvar- 

 andra nästan den ställning som spetsarne af en tetraeder (i den omvändt äggrunda sphaerosporan 

 ligger en del i den smalare, basen närmare ändan, och 3:ne uppåt). Dottercelleimes nuclei synas 

 uppstå samtidigt. 



2:o Den hors-gående (divisio cruciata) (Tab. XXIV. fig. 6. Tab. VI. fig. 4) förekommer oftast 

 i sphaeroidiska eller i 2:ne riktningar mera utdragna sphaärosporer; delarne skiljas genom planer som 

 korsa hvarandra med räta vinklar; de 4 delarnes utåtvända sidor utgöras af en halfverad hemispher; 

 hvardera delen begränsas inåt af 2:ne flata sidor. De båda hemispherernes delar ligga än midt öfver 

 hvarandra, än äro den ena hemispherens delar decusserade med den andras. Först synas 2:ne nuclei 

 och 2:ne dotterceller bildas, hvarefter något sednare inom hvardera 2:ne nya nuclei uppstå, och en 

 ny generation af dotterceller. 



3:o Den bältebildande (divisio sonetta) förekommer i mera förlängda sphaerosporer (Tab. XVI. 

 fig. 10. Tab. XXIII. fig. 7); de 4 delarne skiljas genom 3:ne med hvarandra parallela planer; de 2 

 inre delarne få form af discus-lika skifvor, omgifna af en yttre rund kant och hafva 2:ne (inre) flata 

 sidor; de 2 yttre ha formen af en hemispher med en convex och en plan sida. De 4 delarne ligga 

 öfver hvarandra i samma riktning. Först bildas 2:ne nuclei och 2:ne dotterceller, hvarefter något 

 sednare inom hvardera af dessa 2:ne nya nuclei uppstå och en ny generation af dotterceller. Alla de 

 4 nuclei ligga i sphaerosporans längd-diameter. 



Ruprecht, som i ett särskildt arbete framställt ett system öfver Florideerne, grundadt på 

 sphaerosporans olika modificationer, antager en 4:de delningstyp: den oregelbundna — vanligen till 



1 ) Dessa olika delningstyper äro under ofvanstående benämningar redan angifne i Algce maris mediterranei. Paris 1842. Kutzing 

 antog i Phycol. Gener. (1843) en annan terminologi: tetrachocarpiets delar voro antingen spermatidia quadrijuga, eller sper- 

 matidia quadrigemina, och dessa sednare antingen rectangularia eller obliqua (1. c. p. 100). N^egeli 1847 antog att de olika 

 sätten för sporernes bildning borde betecknas såsom det telraedrisha, det kugelqvadrantiska och det zonartade (Neur. Alg. 

 Syst. p. 190). De 3 olika sätten för delningen torde först vara angifna af Decaisne (Pl. de V Arab. p. 161 — -168) ehuru den 

 beskrifning han lemnar öfver delningen hos Peyssonelia förekommer obegriplig, saunolikt genom någon misskrifning. 



