KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 15. N:0 6. 107 



bland de öfre grenarne såg jag flera, hvilkas stamspetsar voro tydligen utsvällda, klubblika eller af- 

 långa. och det inre deladt högst oregelbundet i talrika delar; stundom syntes den sålunda ombildade 

 rachis afslutas af en mycket tunnare spets, som tydligen utgjorde dess öfversta led eller leder, hvilka 

 icke svällt ut på samma sätt som de nedre. Det torde vidare förtjena anmärkas, att sådane exem- 

 plar synbarligen vuxit på muddiga localer, och att grenarne ofta synas öfverdragna med främmande 

 ämnen. För mig tedde sig det hela såsom antydande ett sjukligt tillstånd, under hvilket man kunde 

 föreställa sig att vexten har en benägenhet att på olika sätt skjuta ut i nybildningar eller knoppar(?), 

 som möjligen kunna fungera som fortplantningsorganer, men som derföre icke motsvara de normala 

 frukterne. Ett genomsnitt af en af de utbildade frukterne visade de så kallade sporerne inåt för- 

 längda i en eonisk spets, likasom voro de redan stadda i groning; och från en frukt, som svagt 

 trycktes under täckglaset, såg jag "sporerne" lossna omgifna af sitt perisporium. Uti detta tillstånd 

 såg i ao- sporan ega en intensivt röd färg;, vida starkare än i öfriga delar af vexten. Till dessa di- 

 rekta egna observationer skall jag tillägga några hänvisningar till hvad andra observerat. 



De utsvällda rachides, som jag observerat hos exemplar af C. Turneri, vågar jag antaga mot- 

 svara liknande bildningar, som Pringsheoi afritat såsom yngre cystocarpier hos Spermothamnion 

 roseolum (Morph. der Meer. Alg. tal). IV — V). De jag såg voro mera långsträckta, ofta nästan klubb- 

 formiga, som det tycktes bestående af flera ursprungliga led, hvilka än hvar för sig voro oregel- 

 bundet delade, än med olika leders delar sammansmältande. De hade en blek färg, icke antydande 

 en del stadd i frisk tillvext; i öfrigt temligen väl motsvarande Pringsheims figurer {Taf. V. fig. 13 

 m. fl.). Likasom Pringsheim såg att från det sålunda bildade fruktanlaget de aflånga kroppar skjuta 

 ut, som han afbildat Taf. VI. fig. 1 och 2, så vågar jag anse de som sporer af Bornet och Thuret 

 angifna spheriska kropparne uppkomna ifrån hvad jag antagit vara stamspetsar i ett sjukligt tillstånd. 

 Men det förtjenar väl anmärkas, att det af Pringsheim afbilclade exemplaret bär på olika grenar 

 dels tydligt utbildade och delade sphferosporer, dels de organer som af Pringsheim tolkats såsom 

 ett nytt slag af cystocarpier. Jag vill visserligen icke bestrida möjligheten, att de båda olika frukt- 

 slagen (sphasrosporer och cystocarpier) kunna förekomma på samma individ; men jag har redan 

 ofvanför antydt, att detta, så vidt hittils kändt är, förekommer endast såsom mycket sällsynt undan- 

 tag. Den omständigheten, att Pringsheim observerat de båda fruktslagen på samma individ, synes 

 mig lemna ett mycket starkt skäl att misstänka det de ovanliga cystocarpierne voro en missbildning 

 om icke af de vanliga spha?rosporerne, åtminstone af delar som förekomma på exemjdar som skolat 

 utbilda sådane. 



Hos Callithamnion elegans beskrifva Bornet och Thuret (Not. Algol. p. 32. pl. X. fig. 6 — 7) 

 en frukt, som de angifva såsom en favella; de anmärka att denna både till sin utveckling och defi- 

 nitiva form öfverensstämmer med favellan hos Ptilota elegans; likasom sphferosporer och antheridier 

 hos de båda arterne sägas visa tydliga öfverensstämmelser. Frukten hos Callith. elegans, såsom va- 

 rande en favella, skulle just derigenom skilja sig från frukten hos Spermothamnion. Sjelf har jag 

 icke sett något cystocarpium hos G. elegans, och jag kan således icke efter egna observationer yttra 

 mig öfver dess beskaffenhet. Men att dumma af de lemnade figurerne synes det mig väl kunna 

 sättas i fråga om denna frukt verkeligen bör betraktas såsom en favella; jemförd med favellan hos 

 Ptilota elegans (jfr Harv. Phyc. Brit. tal). 191), förekommer den mig icke heller dermed väl över- 

 ensstämmande. 



Jag har med dessa anmärkningar velat påpeka, dels att de antydda frukterne icke enligt min 

 uppfattning synas vara modificationer af cystocarpiet, dels, att om de utgöra normala modificationer 

 deraf, de dock synas mig väsendtligen afvika ifrån Ceramieernes normala faveller. De agglomera- 

 tioner af så kallade sporer, hvilka förekomma hos C. Turneri, och som jag sett. allmänt förete en 

 inre coniskt tillspetsad ända, och som lätt skiljas ifrån hvarandra omslutna af sina perisporier, torde 

 väl kunna antagas såsom något slag fortplantningsorganer, hvilka hafva benägenhet att redan på 

 modervexten komma till utveckling. Men om de dervid icke skiljas ifrån sitt perisporium. synes 

 mig detta antyda att de utgöra snarare delar af modervexten (af en knopp) än att de äro produeter 

 deraf. Med icke mindre skäl svnes det mig kunna ifrågasättas huruvida de ifrågavarande frukterne 



