KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 15. N:0 6. 115 



spermeernes lägre, och Hormospermeernes högre utbildade frukter. Hos Nematospermeerne finnes 

 nemligen en nucleus, som i sitt fullt utvecklade tillstånd har nästan utseendet af Cryptonemeernes 

 favella (Tab. XVI. fig. 20). under det den i tidigare stadier visar ledade gemmidii-trådar, som hos 

 vissa former mycket närma sig de hos Hormospermeerne förekommande (Tab. XVIII. fig. 5 — 10). 

 Afven hos de lägre Gongylospermeerne kunna gemmidierne uti yngre frukter föx-ekomma radade 

 inom modercellerne, i det de genom delning uppkomne dottercellerne synas till en början ordna sig 

 mera i vissa riktningar; men modercellerne sjelfva förekomma spridda eller likasom oordnade; hos 

 Xematospermeerne är det modercellerne som förekomma mer eller mindre tydligt ordnade till trådar: 

 och det är inom trådarnes leder, som gemmidierne utbildas, antingen genom delning, inom ledernes 

 vidgade gränser (Tab. XX. fig. 3. Tab. XXI. fig. 8) eller, som det synes, stundom genom klump- 

 vis derifrån utvällande delar (Tab. XVII. fig. 12, 14). Hos Hormospermeerne utbildas gemmidierne 

 jemväl inom ledade trådar, men dottercellerne bibehålla inom lederne sin ställning i enkla rader, 

 och de sålunda uppkomne gemmidii-trådarne förblifva likasom fria hvar för sig, medan de hos Ne- 

 matospermeerne i den mognande nucleus till utseendet likasom upplösas, i det modercellernes i olika 

 riktningar vidgade membraner här blifva mera slemmiga och nästan sammansmälta till ett genom- 

 skinligt, nucleus (eller särskilda lober) sammanhållande hylle. Genom sättet, hvarpå gemmidii-trå- 

 darne ombildas. frambringas sålunda likasom olika frukt-typer hos Nematospermeer och Hormosper- 

 meer. Men den typiska olikheten framträder skarpare hos några, svagare hos andra. Jag har före- 

 ställt mig att de grupper af Nematospermeerne, der gemmidii-trådarne mindre ombildas under ut- 

 vecklingen och som i fullt utveckladt tillstånd ännu förekomma mera lika Hormospermeernes, böra 

 anses såsom lägre, de deremot, hos hvilka ombildningen är starkare, och den mognande nucleus får 

 mera utseendet af en favella, böra anses såsom de högre. 



Afven med afseende på formen af de gemmidii-bildande trådarne förekomma väsendtliga olik- 

 heter hos Nematospermeernes olika grupper. Under det de hos några (PJioäymeniacece m. fl.) hafva 

 en mera panicula- eller corymbus-lik förgrening (Tab. XVI. fig. 21 vid b, Tab. XX. fig. 3), bil- 

 dande likasom en buske eller ett träd, hvars nedre delar utgöra de placentariska stammar, som upp- 

 bära de fertila loberne, så äro trådarne hos Areschougiece (Tab. XVIII. fig. 5 — 10) mera dichotomt 

 delade, med i allmänhet enklare och upptill mera klubblikt utsvälda grenar, som radiera utåt från 

 en central, ofta starkt utbildad placenta. Hos Duäresnaja och några slägten, som blifvit samman- 

 stälde med Dumontia, förekomma gemmidii-trådarne såsom nästan enkla, ofta relativt längre och 

 ormlikt krökta trådar, med mycket korta led, hvilka i bildningssätt och utseende mycket afvika ifrån 

 hvad man hittills känner hos andra Florideer. 



De slägten, hos hvilka detta sednare slag af gemmidii-bildande trådar förekomma, skulle af 

 andra anledningar knappast i systemet blifvit sammanförda. Duäresnaja (Harv. Phyc. Brit. tab. 224) 

 har en structur, som icke synnerligen afviker ifrån Callithamniernes, med en naken favella-lik nu- 

 cleus, omsluten af de yttre grenarnes involucrum (Tab. XVI. fig. 1). Hos Nizophlcea {Harv. Phyc. 

 anstr. tab. CXV), Pihea (Harv. Ner. Bor. Am. III. tab. 49 B) och Cryptosiphonia (Tab. XVII. fig. 

 1-5) genomlöpes bålen af en axil ledad stamträd, från h vilken såsom grenar utgå de trådar, som 

 bilda de yttre lagren inom bålen; de mogna frukterne ligga inbäddade inom den nästan oförändrade 

 bålen hos Nizophlcea, men förekomma hos Pikea och Cryptosiphonia inom grenarnes något skidlikt 

 utsvälda spetsar. Dumontia har en utsväld ihålig bål, inom hvilken de små nuclei synas likasom 

 upphängde under den yttre membranen. Sarcophyllis (Harv. Phyc. Brit. tab. 97) har både en yttre 

 form ocb en inre structur som mycket erindrar om en Kallymenia ; stora nuclei ligga tätt omgifna 

 af de talrika trådar, som korsande hvarandra i olika riktningar utfylla hela det inre af den bladlika 

 bålen. Jemför man utseendet af den mogna nucleus hos de olika .slägtena, så visar detta icke heller 

 någon serdeles stor öfverensstämmelse. Den torde visserligen kunna sägas ofta hafva utseende af en 

 favella, men denna bestående stundom af färre och större gemmidier, som genom trycket mot hvar- 

 andra blifvit något kantiga, stundom af mindre och talrikare; hos andra är detta favella-lika utseende 

 nästan försvunnet (Harv. Phyc. austr. tab. 115 "Dasyphlcea"). 



