KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 15. N*.0 6. 119 



sträckta trådar, som löpa bågformigt ut mot peripherien, ser man inom mognande receptacula delade 

 i längre leder, hvilka jag trott mig se successivt åter delas i kortare, med tillrundade ändar, och af 

 dessa har jag sett några visande likasom en inre delning, men som syntes mig knapt motsvara den 

 hos Dumontiaceerne. 



Hos Dudresnaja bildas bålen af en ledad stamträd, ifrån hvilken utgå verticiller af fria gre- 

 nar, som dock sammanhållas af en ymnigare gelatina. Uti nedre och äldre delar af vexten tillkomma 

 talrika longitudinelt utlöpande inre trådar. 1 stället för att den öfre delen har utseendet af ett slägte 

 bland Callithamnieerne, får den nedre och äldre delen nästan en med Helminthocladiaceerne över- 

 ensstämmande structur. Inom hvarje af de verticiller bildande trådknippena kan en favella-lik nucleus 

 komma till utveckling, och på en yngre gren ser man också stundom cystocarpierne ordnade i ver- 

 ticiller. Men jemte de mognande frukterne påträffas vanligen på samma trådknippes yngre delar, 

 och ännu säkrare på väl fructificerande grenars öfre delar, trådar af ett egendomligt utseende. I 



Jr o ' o o 



stället för att de verticillerade knippenas vanliga (sterila) grenar utgöras af tunna trådar med cylin- 

 driska led, som äro 4 — 5 gånger längre än deras tvärdiameter, så hafva de nämnde trådarne (Tab. 

 XVI. fig. 2) korta, klotrunda eller mot hvarandra något plattade, stundom discusformade leder, stälda 

 på korta afstånd ifrån hvarandra inom den yttre pellucida något slemmiga membranen. Trådarne 

 äro kortare eller längre, bestående af färre eller talrika leder, några mera raka, andra bågformigt 

 eller ormlikt krökta, stundom företeende mycket tvära krökningar och sammanböjningar. Deras på 

 tvären utsvällda leder göra dessa trådar vida tjockare än knippenas vanliga sterila trådgrenar. Att 

 dessa trådar äro af samma natur som de här förut beskrifna fruktbildande trådarne hos Dumontia- 

 ceerne, synes mig icke kunna vara något tvifvel underkastadt; men i stället för att hos dessa det är 

 inre, inom bålen befintliga grenar eller den sammansättande trådar, som blifva fruktbildare, så är 

 det hos Dudresnaja likasom yttre och mera sjelfständiga grenar, som på detta sätt ombildas och ut- 

 veckla yttre frukter. Den ombildade tråden hos Dudresnaja bibehåller sitt fäste, och sitt ofta icke 

 ombildade fotled (Tab. XVI. fig. 3), och afslutas jemväl af den sterila trådens flera eller färre icke 

 ombildade öfre leder. Stundom ser man trådar som på särskilda stycken äro omvexlande ombildade 

 och sterila. Afven hos Dudresnaja har jag i den sterila tråden påträffat leder, som genom trans- 

 versela diaphragmer varit delade i en rad af celler, utan att dessa ännu hade svällt ut eller i öfrigt 

 ombildats (1. c. vid f). Söker man vidare, så torde det icke heller vara svårt att påträffa de ifråga- 

 varande trådarne i vidare utveckling. I yngre stadier ser man vid vissa af trådarnes leder likasom 

 knutar af yttre celler (Tab. XVI. fig. 2). I det dessa knutar alltmera vidga sig, synas andra och 

 flera af trådarnes perlbandslika leder blifva till härdar för vidare cellbildning; de skjutas väl dervid 

 äfven ofta ur sitt läge, och bilda allt mera klumpar, i stället för trådar. Stundom är det väl en 

 enkel sådan tråd som blir till fruktbildare (Tab. XVI. fig. 4 — 5), stundom torde flera närsittande 

 grenar hafva ombildats och ingå i bildningen af en större nucleus (Tab. XVI. fig. 6). Den sterila 

 grenspetsen ser man icke sällan qvar, skjutande ut ifrån spetsen eller kanske från den apparenta basen 

 af den mognande nucleus (Tab. XVI. fig. 7 vid ff) — allt efter som den fertila tråden förblifvit 

 rakare eller krökts tillhopa under utvecklingen. 



Sjelfva utbildningen af nucleus har jag trott mig se föregå sålunda, att trådarnes fertila moder- 

 celler (Tab. XVI. fig. 4 — 5) svälla oregelbundet ut till laterala aflångt rundade exostoser, som der- 

 efter skiljas såsom särskilda celler och vidare delas: stundom har jag trott mig se trådarnes celler 

 först delas och delarne skjutas ur sitt sammanhang innan de vidare svälla ut i olika riktningar och 

 delas vidare. Mellan de fertila cellerne i den nucleus-bildande tråden har jag sett endochromerne 

 sammanhänga medelst i tupfelrören utdragna spetsar, och endochromerne, här som i andra placentar- 

 brildningar, hafva en i grått stötande färg. 



Uti Bornet et Thurets Not. Algol. tab. XI förekommer en framställning af fruktbildningen 

 hos Dudresnaja, som i vissa delar ("procarpierne" såsom de nucleus-bildande trådarne) öfverens- 

 stämmer med hvad jag sett. Men oaktadt jag observerat talrika procarpier, har det icke lyckats mig 

 få se den af dem beskrifna trichogynen; icke heller synes mig deras beskrifning på trichophor-adpa- 

 raten och dess förhållande till procarpiet lemna ett klart begrepp om hela utvecklingens fortgång. 



