50 Наъесіпм кгкехтнаы. 



пасЬ о ѵоп Вазііап ІІ18., 45—50 Гасі.; БееѵіеЪау 13 Гасі.; Шпіореп 

 бігаззе 20 Гай.) — Лвееыоьм 1909, Кті^і. бѵепека УеіепзкарзакжЗ. 

 НапаИп^. В(і. 45, № 1, р. 59, ЫІ V, й^-. 10—11 (Мала: Веги^ога, 

 В^агпапаез, 15—30 Гай.). — Вкосн 1910, Гаипа Агсііса Ва. Т, ЬіеГ. 1. 

 р. 204. 



Экземпляры Зоологическаго Музея. 



№ 2400. 1 {еті. 3 (16). ТПІ. 1901. Мате Вагепгі: 69°47' X 49°42' Е. 



РгоГ. 70 т., Ліпа. Іітозо-Іаріа. Ехрей. Мигтап. 



1898—1906. 

 № 2408. 1 зѣег. 23. VII (5. VIII) 1900. Маге Вагепгі: 69°10'Х 46°40'Е. 



РгоГива. 65 т. іГаюа. агепоз.-Итоз. Ехреаіг. 



Мигтап. 1898—1906. 

 Л^о 2397. 1 і^егѣ. 19. VII (1. VIII) 1900. Маге Вагеп2І: 68°44'Х 44°42'Е. 



РгоГипа. 40 т., ГипсТ. агепаг. ЕхреаіЬ. Мпгтаи. 



1898—1906. 



Діагнозъ. НусігогЫга гатоза; Ъусігосаиіив сотрозііиз, іггѳои- 

 Іагііѳг гатозиз; иШтаѳ рагіез гатогит ѳѣ Ііусігосаиіі зітрИсѳ?, 

 іп іпіѳгпосііа Іоп^ііисіівіз ѵагіаѳ рагіііаѳ; рагз ргохітаііз іпіег- 

 по(ііі соггп^аіа, — 2 — 4 апітіііз сопзѣгісіа; Іаіиз рагііз (іізіаііз 

 іпіегпосііі іп Ьусігорііогит Ігапзіогтаѣиз, Ьус1го1Ь.есат Гегеп- 

 Іет. Ну(ігоѣЪесаѳ суИпсІгасеаѳ, а(і Ьазіп согги^аіае, тагоіпе 

 арѳгѣигаѳ Іеѵиег ѳѵегіо. ОопоѣЪесае оѵііогтез, рагіѳ іпйта ап- 

 ^изіиіа, ѣиЪиІо Ъгеѵіззіто іп рагѣѳ (Іізіаіі ргаѳ(іі1:аѳ. Рагіез ^о- 

 БОІІіесаѳ созііз Ѵ — 11 ігапзѵѳгзіз огпаіа, асі Іаіиз а(1саи1ітіт 

 ^■опоіііесаѳ поп аШп§'еп1іЬиз. 



Описаніе. Въ виду того, что въ нашей коллѳкціи было только 

 три экземпляра этого вида, да и то далеко не полныхъ, а лишь 

 нѳбольшія вѣточки съ женскими гонотеками, я не могу дать 

 самостоятельнаго описанія гидроида и приведу описаніе Магк- 

 Іаппег-ТигпегѳІзсЪег: „Отъ сильно развѣтвленной гпдроризы 

 поднимается отволъ длиною около 12 см., у основанія онъ то 

 бываѳтъ тонкій, то достигаетъ толп];ины 2 мм.; развѣтвлѳніѳ не- 

 правильное. Стволъ п болѣе крупный вѣтви сложные, въ про- 

 ксимальной частп темно-бураго цвѣта, мелкія вѣточки желтова- 

 тыя или свѣтло бурыя. Концевыя развѣтвлѳнія всѣхъ вѣтвѳй — 

 простыя (шопозіріюп) и состоятъ изъ междоузлій, длиною около 

 1,3 сант.; по направленію къ концу вѣтвей междоузлія стано- 

 вятся короче п верхнія достпгаютъ всего 0,3 мм. въ длину. На 

 основаніи каждаго междоузлія кольцеобразныя перетяжки; на 

 дистальномъ концѣ междоузлія, сбоку его, помѣш;ается короткій 



