PLOCK.IiA.F. rj 



som ofvannämde salter, ger yllet på varmt 

 ställe, inom två timmar, en skön äkta umbraj 

 men silket blir endast halmfärgadt. Genom 

 kokning vinnes detta inom J timma, då fär- 

 gen kan blifva både högre och ljusare, efter 

 olika hetta och tid. 



8. Gräsgrön färg på ylle. (Se färgrutan N. 5.) 



Om j% koppar -vitriol tillsättes, då gods 

 färgas efter de första 5 metoderna, så får yl- 

 let en ljusare och mörkare gräsgrön färg, star- 

 kast och fullast efter N. 5; men silket ändras 

 föga. Med pottaska färgadt får det dock en 

 ljus gräsgrön färg. Får ej kokas med denna 

 vitriol. Denna färg tål både ättika och lut. 



9. Aggblomme-gult. (Se färgrutan N. 4.) 



Kokas lafven med godset, bör det ske på 

 sakta eld, och ej öfver \ timma. Efter en 

 timmas kokning på stark eld, blir yllet ägg- 

 blomme-gult, och silket mörkt halmfärgadt. 

 Med Vinsten och Romersk Alun / 3 af det för- 

 ra och r x 5 af det sednare, fick jag, på sakta 

 eld, en vacker gul färg. Af Romersk Alun 

 och koppar-vitriol blef färgen ful. 



10. Akta hög orange på ylle och silke. (Se 

 färgrutan N. 9.) 



Om denna laf blandas med hälften We- 

 strings-laf (Isidium TVestringii Achar. metb.) 



