( 



Xi 



) 



vatten nyttjas, som är kokt med slemgif vande 

 växter, efter Herr Bertholets uppgift, såsom af 

 Malva, Linfrö eller Althasa; då j ordaktiga äm- 

 net stannar i skummet, som borttages. 



2. Godset bor förut väl blötas och jemt sköl- 

 jas i kallt vatten, ty eljest blir färgen ojemn. 

 Godsets porer, i synnerhet hos det af animalisk 

 natur, utvidgas deraf, och godset har attraktion 

 till oxigen, som då tyckes mer eller mindre fä- 

 sta färg-partiklarna under ett slags karbonise- 

 rande. Många underliga fenomen, som förefal- 

 lit under dessa försök, skola ock på sina ställen 

 anföras; emedan de tyckas gifva anledning till 

 närmare kännedom om en del af kemiska ope- 

 rationerna. Yllet bör väl kokas i kli, eller sköl- 

 jas i urin, for att befrias ifrån sin fettma. Sil- 

 ket bör vara ofärgadt, eller mj Ölkhvitt , som det- 

 kallas, eller förut väl kokas i tvål och sedan 

 mycket sköljas. Linnet bör förut merendels be- 

 tas, som kan ske på flerahanda sätt, som på si- 

 na ställen skall omtalas. Trägen forskning på 

 färg -l af v ar nas förhållande till linne, har ock 

 tillika lärt, att några af deras färg or kunna fä- 

 stas derpå. Åtskilliga vackra färgor erhållas på 

 bomull efter några gedigna färg-lafvar , som 

 skulle blifva ännu starkare, om bomullstyget för- 

 ut vore betadt. Den Persiska metoden att be- 

 ta bomu Ils g a rn för Tu rkiskt rödt, är ganska vid- 

 lyftig, långsam och besvärlig. Våra tiders Ke- 

 mister hafva dock lyckats att förkorta denna 

 metod. Efter både denna och egna skall jag 

 uppvisa åtskilliga vackra färgor pä linne, som 

 visserligen skola vinna bifall. 



