( 



) 



>m 



Ja sådana f orsak, som rättast borde tillhöra Bo- 

 taniken. 



De la/var, som aro gedigna färgstoft , kun- 

 na, so??i sagdt är, torkas och pulveriseras , och 

 genom tillgörning (macera tion) i vatten, som 

 bör knappast betäcka dem, hållas en dag på 

 varmt ställe, hv ar ef ter de sakta torkas. Med så- 

 dan färg kan ullen kokas, och sedan väl ren- 

 sköljas, då mindre färgmassa fordras, än då 

 lafven kokas hel. Om den fattige på detta sätt 

 bereder de gedigna färgl af varna, får han dem 

 bätire het älta, och de blif>a då äfven lämpli- 

 gare till export-vara. Huru dessa bäst skola be- 

 redas, skall för hvar och en på sitt ställe utsät- 

 tas. De preparable färg-lafvarne kunna ock fås 

 i pulverform, sedan de blif vit förvandlade till 

 färgstoft, af mycket vackert utseende, som för 

 hvar oeh en skall särskilt beskrifvas. I J.eith i 

 Skottland förtjena 200 menniskor födan endast 

 af en enda Laf, som de bereda till färgstoft. 



För den som icke är van att färga , är nö- 

 digt att iakttaga följande omständigheter: 



2. Vatten, som skall nyttjas till färgning. 

 bör vara alldeles rent och fritt ifrån alla till- 

 blandningar af mineraliska ämnen, och således 

 'dr ett rent strömvatten merendels det bästa. För 

 vissa färgor är dock något undantag: således 

 färgas rödt vackrast i Lyon, och svart i Wit- 

 tenberg, som tillskrifves vattnets halt. Men der 

 tjenligt vatten fattas, kan regnvatten samlas^ 

 eller ock syrvatten nyttjas i stället, som fås då 

 kli lägges i kokhett vatten, hvaraf det kom- 

 mer i jäsning inom ett par dagar. Af ven kan 



. ..■ . . . ■ ■ w^mn. i* 



