11 B 



LJUS-LAV. 



a 7 



ket stark. Silket blir vackert haltnfärgadt. Se 



färgrutan N. 5 på ylle. 



8. Svart färg* äkta , på ylle, samt nötfärg 



fnoisettej på silke. 



En vanlig sats göres med osläckt kalk 

 och salmiak, som sattes i varm tillgörning ett 

 dygn. Denna kokas sedan med | albark och 

 r? blysocker emot lafvens vigt samt helt litet 

 hvit stärkelse; och efter i| timmes kokning 

 har yllet en vacker svart färg, som är äkta. 

 Silket får, under samma kokning endast nöt- 

 färg. Bomullsgarn, som var betadt i pottaska 

 och romersk alun, fick ingen färg. 



9. Ljus l ef verbrim färg Cpoil de boeufj på 



ylle, samt ljus nölfärg på silke, 



Om en sats, gjord med osläckt kalk och 

 salmiak, efter ett dygns maceration kokas en 

 timme med ^ jernvitriol emot lafvens vigt, så 

 får yllet denna bruna färg, som dock icke tål 

 ättika, hvaraf den drager i grönt. Silket får 

 en ljus och klar nötfärg. 



10. Mörk äkta citrongul färg på ylle, och 

 ljusare med mycken glans på silke* 



Om 4 l*od Ljuslaf och 1 lod Flocklaf sät- 

 tes med ett stop vatten och lika mycket surt 

 svagdricka i hetgörning med gods, så blir fär- 

 gen fullkomnad efter 12 timmar. Denna häng- 

 de länge i solen, utan att förändras; kan tvät- 







