5 2 



LET-LAF- 



ställer en klufven dylik kropp i ytan af bla- 

 det. Letlafvens skålar (scutellre) hafva nästan 

 samma färg som bålen, af mindre storlek, här 

 och der sparsamt fastade på bladen, med kuli- 

 riga och något inåt böjda kanter^ som äro 

 naggade (erenati). En af dessa skålar, myc- 

 ket förstorad oeli likaledes lodrätt ituklufven 

 efter största diametern, finnes aftagen frg. e. 9 

 för att visa dess hvarf (strata) och huru bål- 

 kanten (margo thallo-des) derpå är naggad (cre- 

 natus) samt upp- och inböjd (inflexus). De 

 aiämda hvarfven i skålarna visas under högst 

 möjliga förstoring i lodrät afskärning fig. L f 

 Jivaraf det öfversta innehåller lafvens frökorn 

 nakna eller utan fröhylsa; det medlersta äfven 

 dylika i lafvens egen fibrösa substans befintli- 

 ga, men der sparsamt och mera glest strödda; 

 och det nedersta nästan af samma beskaffen- 

 het med det öfversta, samt likaledes med en 

 mängd nakna och strödda frökorn invändigt 

 fbrsedt» 



Forntiden hyste en vidskeplig tanke om 

 denna, liksom om färglafven fLick. saxatiU-^)-» 

 då de funno dem växa på döda hufvudskå!ar 3 

 hvarföre de då kallades Vsnea humana* och 

 samlades såsom ett förträffligt medel emot fai- 

 landesot och b-lodstörtningarv Den enda me- 

 dicinska nytta vi känna deraf, är den att stäm- 

 ma näsblod 5. hvarföre den berömmes af H. 



