SVED-LA.F. 



2 99 



ning utlakade spadet förhöll sig sålunda med 

 reaeentia : spadet silades genom gråpapper och 

 hade färg som starkt brunt té. a) Oxalsyra 

 grundade det och satte ett hvitt sediment , till 

 bevis på kalk. Luktade något åt mysk , liksom 

 äfveu något mera af sockersyran, b) Romersk 

 alun gjorde ingen ändring, c) Vanligt alkali 

 gaf inom 12 timmar röd färg. d) Kaustik am- 

 moniak gaf mindre röd färg, men en elak 

 lukt nära till hjorthornsspiritus, e) Kaustikt 

 alkali fix. gaf rödaktig färg och elak lukt. f) 

 Sdl.piak förändrade det icke. g) Osläekt kalk 

 gaf ock elak lukt. h) Alkohol gjorde ingen, 

 ändring eller fällning, i) Gariamnet grumlade 

 det något. k)Tartar. antimon. ingen förändring. 

 l)Concentr. svafveisyra ingen. Det gummösa må- 

 ste ej medfölja detta spad, ty alkohol grundade 

 ej spadet, hvilket i anledning af dessa reak- 

 tionsmedel finnes hålla kalk, färgämne ooh 

 något animaliskt. Färgämnet utvecklar sig me- 

 ra än stärkelsen genom trituration i vatten. För 

 att nu komma dess natur närmare anställdes: 



7. Försöket.. A) Yl legods r som kokades 2 tim- 

 mar i utlakadt spad, efter 10 omgångars rifning 

 af lafven i stenmortel, Fick Umbrafarg. B) Kaik 

 och jernvitriol gjorde fn gråbrun fällning åt 

 grönt. Godset fmk i hetgöring endast noisette. 

 C) Osläokt kalk och kopparvitriol gåfvo ett 

 grågrönt sediment: infusion, var klar iör re- 



