40 



egen Slægtsform, der, saavidt jeg hidtil har kunnet finde, ikke 

 er bleven beskrevet. 



Ved den ovenfor anførte korte Schrøterske Beskrivelse er 

 det allerede bekjendt, at Dyrets almindelige Form har Lighed 

 med en Spathel eller med visse ældre Folkeslags rundæggede 

 Øxehamre eller saakaldte »cerauni«, og det fremgaaer deraf, at 

 det deler sig ligesom i to Dele, et øvre, meget smalere, trindt 

 eller valtseformet Partie, der modsvarer hine Instrumenters Skaft- 

 del eller disses Bane og i hvis Ende Aabningen til den indre Krop- 

 hule findes, og et nedre, meget bredere, stærkt fladtrykt, nedad 

 næsten kileformig tilskjærpet Partie, begge Instrumenters Blad, 

 paa hvis nedre Rand man vel ikke kan finde nogen Aabning, 

 men i hvilken man dog omtrent paa samme Sted (m) paa flere 

 Exemplarer seer et lile Indtryk, som kunde formodes fremkom- 

 met ved en stærk tilsnøret Aabning. 



Overskjærer man nu denne øvre trinde Del af Dyret, f. Ex. 

 efter Linien aa', Fig. 1, seer man, at den, ligesom en paa tvers 

 overskaaren Appelsin, indvendig er delt i mange Rum ved et 

 stort Antal lindblade , der som Skillevægge gaae fra den ydre 

 Krophud ind imod Axen, der her udgjøres af en langstrakt For- 

 doielseshulhed, Fig. 2. Skillevæggenes Antal var hos det aftegnede 

 Exemplar 28, men midt imellem hvert Par traadte der desuden 

 i Reglen en lille Hudplade ind i Rummene ; dog havde denne 

 kun Vs indtil Ve af Skillevæggenes Bredde; kun i 3 Rum paa 

 den ene Side af Dyret manglede disse smaa fremspringende 

 Plader, medens der i tre Rum omtrent ligeoverfor dem vare to 

 saadanne Plader. Gjennemskjæres Kroppen lidt længere nede, 

 bliver Gjennemsnittet mere ovalt, eller, hvis dette laae lidt dybere, 

 f. Ex. efter Linien b b', aflangt eller elliptisk, eftersom Kroppen her 

 begynder at tiltage i Bredden, Fig. 3. Skillevæggene gaae her 

 ind imod en noget fladtrykt Axehulhed, som er Fordøielseshul- 

 heden; men de ere ikke længere af samme Bredde, idet de af 

 dem, der komme fra Dyrets brede Sider, ere småle, de deri- 

 mod, der komme fra de småle Sider, indtil dobbelt saa brede; 



