13 



Orme, hvis Organisationsforhold fræmbyde ret vægtige Forskjæl- 

 ligheder; og dersom man ikke med Hænsyn til de højere Orme 

 vil gjøre andre Grundsætninger gjældende, end de, man i den 

 senere Tid har fulgt, såvel i de fleste andre Dyregrupper, som 

 også ved de lavere Ormes systematiske Opstilling: bliver det 

 tæmmelig nødvendigt at spalte den i flere mindre Slægter. Det 

 har ikke været min Hænsigt, hær at gjænnemføre denne Spalt- 

 ning så udstrakt, som de zoologisk-fysiologiske Forhold egentlig 

 efter min Mening kunne fordre det; jeg opstiller kun de Små- 

 grupper, som de beskrevne Arter gjøre nødvendige, og ind- 

 skrænker mig derfor til fæm. 



Navnet Sabella beholder jeg for alle de Former, der kunne 

 betragtes som de mest typiske. Benævnelsen Anambhæa anvænder 

 jeg for en Gruppe, hos hvilken Børsteknuder og Tværsvulste ikke 

 skifte Plads; men af denne kjænder jeg hidtil kun en Art. 

 Med det allerede for lang Tid tilbage af Viviani foreslåede 

 Navn Spirographis betægner jeg de Arter, hos hvilke en af 

 Gjællebuskene danner en Spiral eller Skrue. Med Navnet CJwne 

 antydes de Arter, hos hvilke alle Gjælletråde af en Gjællebusk 

 indbyrdes ere sammenbundne ved en Hinde, hvorved det hele 

 Gjælleapparat hos det levende Dyr får Lighed med en Tragt; 

 men som forræsten komme Sabellerne meget nær. Hvorimod 

 de Former , for hvilke Koch har dannet Slægtsnavnet Myxi- 

 cola, væl have Gjæller ligesom Chone, men fjærne sig stærkere 

 fra de øvrige Sabeller såvel ved ydre som indre, allerede ovenfor 

 antydede Egenheder. Foruden disse fæm Grupper mener jeg, at 

 de Sabeller, hos hvilke begge Gjællebuskene danne Spiraler, må 

 udgjøre en sjætte Slægt, hvilken man måske^kunde kalde Bispira', 

 og de, hos hvilke Gjælletrådene ere ordnede i en dobbelt Kreds, 

 den ene indenfor den anden, en syvende, der bør beholde det 

 denne Gruppe af Savigny tillagte Navn, Sabellastarte o. s. v. 



Ved med Opmærksomhed at gjennemgå en noget talrigere 

 Række Arter, hænhørende til en eller anden Form, støder 

 man gjærne nu og da på Forhold, dær ere af almindeligere 



