73 



Kun skal jeg her anføre, at jeg har truffet enkelte Tænder, 

 hvor Grenene begyndte med kolbeformige opsvulmede Legemer 

 istedetfor med fine Spidser; disse Legemer ere saa smaa, at 

 de neppe kunne kaldes Kalkceller, og endnu mindre kunne de 

 forvexles med de langt større Benlegemer. 



Dentinrørenes centrale Ende støder til den bløde Dentin- 

 kime, naar denne endnu ikke er fuldstændigt fortandet, og Rø- 

 rene vende deres aabne Mundinger mod den. Grændsen mel- 

 lem begge er ujevn, og Kimhulens indside ofte rødfarvet af 

 Kimens Blodkar. I sjeldne Tilfælde kunne 2 eller 3 Rør for- 

 enes til eet, uden at dog det nye Lumen bliver større. 



Dentinrørenes Retning er altid divergerende udad og opad 

 som Fanen paa en Fjeder eller penselformigt; henimod Roden 

 løbe de mere horizontalt, i Rodspidsen undertiden endog nedad, 

 Naar en Tand har flere Rødder, er Forløbet i Tverbroen mellem 

 Rødderne ligesom i disse, saa at ogsaa her Rørenes Begyndelse 

 kan vende nedad. Deres Forløb er i det hele parallelt med 

 hverandre, sjeldent ganske lige, oftest S-formigt med den ind- 

 vendige Convexitet nedad, den udvendige opad; paa Tversnit 

 er Bøiningen mere knækket eller Z-formig. I Roden bliver 

 Forløbet oftere C-formigt med Convexiteten nedad, som om den 

 udvendige Bøining efterhaanden blev mere utydelig nedad og 

 tilsidst forsvandt; dog er det ikke constant, at Convexiteten i 

 Roden altid vender nedad. I de enkelte større Bøininger for- 

 løbe Rørene sjeldnere i lige Linie , ofte bølgeformigt , saa at 

 Krusningerne saavel gaae opad og nedad som fra Side til Side ; 

 dog synes Forløbet ikke at være egenligt spiralformigt. Det 

 bølgeformige Forløb , som bedst sees indad mod Dentinkimen 

 og i Roden, frembringer for en Del Dentinens Irisation og con- 

 centriske Stribning. 



Den egenlige Aarsag til Stribningen beroer sandsynligvis 

 paa den periodiske og lagvise Afsætning. Stribningen er mere 

 eller mindre tydelig i forskjellige Tænder og sædvanligt mest 

 fremtrædende i Peripherien. Uagtet den hyppigst frembringes 



