84 



fremhæves, naar Søilerne ere flade og f. Ex. paa Snitfladen ind- 

 ad mod Dentinen vende Søilens brede Side mod Øiet, men 

 derpaa pludseligt gjøre en halv Dreining og udad vende den 

 smallere Side til. Ved saadanne Krydsninger og Bøininger er- 

 stattes den Forskjel, der findes i Udstrækningen mellem hele 

 Emaillens indvendige og udvendige Del. 



Det er meget vanskeligt at afgjøre, hvorledes Emaillecellerne 

 forholde sig under deres Forkalkning for at tilveiebringe et saa 

 sammensat Forløb. Det simple Forløb i lige Linie eller i Bue 

 er let at forklare; vanskeligere bliver det derimod at forstaae 

 Krydsningerne og det spiralformige Forlob, hvortil hele Anlæget 

 nødvendigvis maa findes i de bløde Emaillecellers oprindelige 

 Anordning i Bølgninger, Spiraler og Krydsninger eller i Belter, 

 der hyppigt ogsaa findes udprægede paa Emaillens Udside. 



Striberne i Emaillen ere af forskjellig Art. En med Email- 

 lens Overflade parallelt løbende brunlig Stribning kan hidrøre 

 derfra, at Søilerne selv ere brunlige og uigjennemsigtige, men i 

 deres videre Forlob atter blive gjennemsigtige. Uigjennemsig- 

 tigheden forøges ved Afleiring af punktformig Masse og kan 

 blive saa stærk, at Søilerne slet ikke kunne erkjendes. Til saa- 

 danne Striber kan man ogsaa henregne Farvningen, der findes 

 paa Forsiden af forskjellige Gnaveres Skjæretænder; Farvningen 

 taber sig indad uden at danne noget skarpt adskilt Lag. Denne 

 Art af Stribning har ikke nogen optisk Grund, hidrørende fra 

 Søilernes Tverstriber eller eiendommelige bølgeformige Forløb. 



Andre Striber, der ere synlige for det blotte Øie eller under 

 Mikroskopet, kunne opstaae af de enkelte Søilers Tverstriber, 

 fremdeles af en bestemt Dreining af Søilerne, naar fladtrykte 

 Søiler pludselig vende en bredere eller smallere Kant til Øiet. 

 Endelig dannes der Striber, naar Søilebundterne krydse sig, og 

 Snittet gaaer gjennem Krydsningen; Stribernes Betning stemmer 

 her med Krydsningen og forandrer sig efter Belysningen. Det 

 bulgeformige Forløb frembringer i Almindelighed i og for sig 

 ikke nogen Stribning, men man seer hyppigt med det blotte 



