124 



nomener). Hvis man altsaa tænker sig den electriske Strøm 

 som en Bevægelse, og følgelig forestiller sig Noget, der be- 

 væges og er istand til at meddele Bevægelse af samme Beskaf- 

 fenhed, som den det selv har, og hvis man tillige, som 

 Ørsted, forestiller sig denne Bevægelse som rotatorisk, saaledes' 

 at den holder sig om Lederen eller om en Linie i samme som 

 om en Hovedaxe, saa behøver man ikke nogen magnetisk Ind- 

 virkning, men kun mechaniske Sætninger, for at indbefatte de 

 af Ampere iagttagne electrodynamiske Phænomener under den 

 samme Forestilling. Thi disse ere, som bekjendt, bragte i 

 rationel Forbindelse med hinanden, og desuden er det ikke 

 vanskeligt at forfølge den her paapegede Analogie videre til 

 Betragtningen af Ledere , der ikke danne rette Linier, idet man 

 tænker sig en roterende Bevægelse af et System af Punkter at 

 skee i Planer, der ere lodrette paa Lederen. Tænker man sig 

 saaledes i det andet Exempel en cirkulair Strøm om A som 

 Centrum istedetfor den retlinede BF, saa seer man let, at Virk- 

 ningen (t) bortfalder medens Virkningen (2) bliver tilbage, og 

 at den omdreiende Bevægelse af AH saaledes vil blive j evnere 

 og hurtigere, overeensstemmende med Erfaringen (see Démon- 

 f errand, manuel etc. g 19). 



Man vil saaledes ogsaa kunne sammenfatte de electrodyna- 

 miske Grundphænomener i det Udtryk, hvoraf Ørsted betjente 

 sig; men hvad Betydning dette paa Videnskabens nærværende 

 Standpunkt har med Hensyn til Spørgsmaalet om Beskaffenheden 

 af den electriske Bevægelse, er Noget, hvorom allermindst For- 

 fatteren af denne Meddelelse, der ikke er Physiker, kan have 

 nogen Mening. 



Selskabet valgte de Herrer Prof. J. Bernhardt og Vandinspec- 

 teur L. A. Colding til indenlandske Medlemmer i den physiske 

 Klasse, og de Herrer Sectionschef Haidinger i Wien, Professor 

 G. Bose og Prof. H. Bose i Berlin til udenlandske Medlemmer, 

 ligeledes i den physiske Klasse. 



