129 



2) I de forskjellige Blærer havde Echinokokkerne en meget 

 forskjellig Udviklingsgrad, navnlig ogsaa i dem fra samme store 

 Moderblære i det omtalte Thorstensonske Tilfælde ; men i hver 

 enkelt af de mindre Blærer (fra en Ærts til et Honseægs Stor- 

 relse) havde de alle omtrent samme Udviklingsgrad. 



3) De meest udviklede Echinokokker vare altid frie og 

 havde de krogbesatte Hoveder dybt indtrukne, Sugeskaalene 

 utydelige, netop som tidligere beskrevet i det Engelstedske Til- 

 fælde (Oversigt 1853). 



4) De mindre udviklede fandtes hyppigen endnu fastsid- 

 dende ved en Stilk paa Haleenden, og paa dem var det krog- 

 besatte Hoved med fire tydelige Sugeskaale næsten altid ud- 

 krænget. Ganske almindeligen vare flere (2 — 7 eller derover) 

 fæstede tæt til hinanden. 



5) I Blærer uden frie Echinokokker fandtes i mange Til- 

 fælde den bløde, klare Hinde paa visse Strækninger temmelig 

 tæt besat med fine Knopper, omtrent J — J Linie i Gjennemsnit, 

 Mellemrummene imellem dem J — 1 Linie. Disse Knoppers 

 Bygning og Indhold udfandtes i de givne Exemplarer, der 

 alle havde ligget nogen Tid i Viinaand (de vare næsten alle fra 

 hiint Thorstensonske Tilfælde), først efterat være stærkt pressede 

 mellem to Glasplader. Man saae da, at de bestode af Celler, 

 hvori 5, 7 — 9, ja indtil 22 spæde Echinokokker gjenkjendtes 

 paa deres Krogkrandse, hvorhos det dog ikke vilde lykkes at 

 kjende den Maade , hvorpaa de vare stillede eller fæstede. 

 Udentvivl vare disse Knopper, som jeg vil tillade mig at betegne 

 med Ordet Reder, ikke Andet end de af flere tidligere Iagtta- 

 gere sete mindre »Blærer« , hvori Echinokokdannelsen gaaer 

 for sig. 



6) I eet Tilfælde, nemlig i een af de tre Blærer fra Hjernen 

 i det Withske Tilfælde, saaes den bløde Hinde at være besat, 

 istedetfor med Reder, med langagtige Indkrængninger, omtrent 

 \ Linie store, noget smallere ved deres Befæstelsessted. Af 

 Echinokokker eller Echinokokkroge var i dem intet Spor at finde. 



