158 



viist sig at være fuldkommen rigtigt, eller om det ikke meget 

 mere maa ansees som det ene Sandsynlige, at mit Udgangs- 

 punkt selv maa være rigtigt. 



Herr Etatsraad Eschriclit har for ikke længe siden i en 

 Række af Forelæsninger, som jeg havde den Fornøielse at bi- 

 vaane, søgt at godtgjøre det Urigtige i den materialistiske Lære 

 ved Grunde, der nærmest vare hentede fra Physiologien, og jeg 

 skylder Sandheden at bemærke, at det egentlig var ved disse 

 Forelæsninger, at jeg blev stemt for at fremsætte min Yndlings- 

 tanke om Forholdet imellem Naturens Kræfter og det aandelige 

 Liv; men det er ikke Physiologien alene, som viser hen til 

 Urimeligheden i den materialistiske Lære; til det samme Resul- 

 tat vil overhovedet enhver dybere gaaende Betragtning af Natu- 

 ren føre, og jeg behøver blot i den Henseende at minde om 

 H. C. Ørsteds » Aanden i Naturen« for yderligere at paavise, at den af 

 mig fremsatte Anskuelse ikke er nogen eensidig Opfattelse af Natu- 

 ren, men tvertimod er den Tanke, hvortil alle Grene af Natur- 

 videnskaben fører, skjøndt man ikke ad alle Veie med lige 

 Klarhed kan godtgjøre Tankens Rigtighed. 



Det er nu, efter min Mening, bleven beviist, at det, som Physi- 

 kerne kalde Naturkræfterne, ikke ere Egenskaber ved Legemerne, 

 men tvertimod er det, som giver Legemerne og Stofferne deres 

 Egenskaber og som, skilte fra disse, gjøre, at Legemerne ikke mere 

 ere, hvad de tidligere vare. Kræfterne selv, deres Væsen og 

 Natur, ere os visselig aldeles ubegribelige, og vi kunne kun 

 nogenlunde fatte hvad de ere ved at see deres Virkninger, ved 

 at see de Forandringer, baade de indre og de ydre, som de 

 formaae at give Legemerne; men klart maa det være os af 

 hvad jeg alt har udviklet, at Kræfterne ere til, at de ere selv- 

 stændige Størrelser, der bestaae, naar Legemerne forandres; naar 

 den hele Plante- og Dyreverden forgaaer. Klart maae det være 

 os, at Kræfterne, som frie og uafhængige Størrelser, kunne fri- 

 gjøre sig for Materien for med Lysets Hastighed at kunne gjen- 

 nemvandre Verdensaltet. Den electriske Telegraphs Virkninger 



