198 



vidner om Vanskeligheden for Skoletheologer i at sætte sig ind 

 i en Skribents Sjæl, som netop ikke var nogen Skoletheolog. 

 Brevets Forfatter henstiller sig ganske simpelt paa menneskelig 

 Erfarings Standpunkt og bedømmer efter Jesu Forskrift Menne- 

 skene efter deres Gjøren og Laden (hvad Paulus som Menneske 

 og Biskop heller ikke kan eller gjør anderledes) 2, 14 ff. Men 

 Theologen veed, at der for Gud gives et andet Standpunkt, fordi 

 Gud fatter og kjender Kjernen og Spiren i Mennesket, hvorfra 

 Gjerningen udspringer, den aandelige Drivkraft {nianq). Begge 

 Apostle ere heri hinanden ganske fremmede (?), ikke modsatte, 

 dette saa meget mindre, som der gives Steder nok hos Paulus, 

 hvor denne taler som Jakobus. — Jakobibrevet forudsætter en 

 udbredt Brug og Misbrug af paulinsk Talebrug samt en begyn- 

 dende Stræben til at begribe og formulere Evangeliet som Theo- 

 logie. Men den Omstændighed, at det ikke stiller en Theorie 

 mod en anden, og ikke forstaaer Tidsphænomenerne i deres 

 Væsen, men ligefrem kun bedømmer dem efter deres praktiske 

 Indflydelse, viser atter, at vi ikke tør søge dets Affattelse for 

 langt ned i Tiden {avpaywy^ 2, 2 og Forventningen om Paru- 

 sien 5, 8 vise hen paa en tidlig Affattelsestid*). — At tale og 

 strides synes Jakobibrevets Forfatter eens, I, 19. 3, 1. 5 ff'. 14 ff. [?] 

 Han hader den megen Doceren, forsaavidt den indskrænker 

 Handlen og er ufrugtbar. Man bemærke, at Cap. 3 følger paa 

 Cap. 2. Saaledes stiller sig ikke System mod System, som 

 dette nødvendigviis blev Tilfældel i en sildigere Tid, men sim- 

 pelt fromt Væsen mod Theorie og Raisonnements, der ere For- 

 fatteren anstødelige og uvante. Fromheden frygter Videnskaben 

 og foragter den tillige (?), .og destoværre retfærdiggjør den sidste 

 til alle Tider hyppigen denne Dom. Intet er mere imod dette 

 Brevs Aand end at ville bedomme det af theologisk Partivæsen 

 og derefter chronologisk at ville bestemme dets Plads.« 



*) I „Hist. de la theol." I, 379 sætter Beuss Brevets Affattelse til Tiden 

 noget før Templets Forstyrrelse. 



