203 



Samliug har der været og kan der reises Tvivl, hvorvidt de vir- 

 kelig hidrøre i deres nuværende Skikkelse fra Jesu Samtidige. 

 Ægtheden af de paulinske Breve er derimod i den Grad op- 

 høiet over alle Tvivl, at cle danne den faste Kjærne for det 

 N. T.s Kanon. De ere blevne udlagte og fortolkede oftere end 

 noget andet bibelsk Skrift, men det er langt fra, at deres Ind- 

 hold er udtømt enten i historisk eller dogmatisk Henseende. 



Om Ordningen af de paulinske Breve er man endnu ikke 

 kommen til fuldkommen Enighed. Den Orden, hvori Brevene 

 følge paa hinanden i Haandskrifter og trykte Udgaver, beroer 

 som bekjendt paa en vilkaarlig Rangordning af Menigheder og 

 Personer, til hvilke de ere skrevne, skjøndt man baade i ældre 

 og nyere Tid ofte har antaget Rækken indrettet efter Tidsfølgen 



(ovå€ yCLQi d)tf7ISQ ol 71 II Ol VOlll^OVGl, 71QO TtaVTObV TCOV 



allcav s&uv fj tcqoq c Pa)fiaiovg smGt. } Chrysost.). De første 

 Forsøg paa at ordne de paulinske Breve chronologisk efter An- 

 tydninger i Brevene selv og i Ap. G. udgik fra den Antiochenske 

 Skole og ere os opbevarede af Chrysostomus og Theodoretus 

 Til en fuldkommen sikker Bestemmelse af de paulinske Breves 

 chronologiske Orden mangler der tilstrækkelige Oplysninger, 

 men til at kunne forfolge den paulinske Tænkemaades Udvik- 



fordret Betænkning af de theologiske Faculteter ved Universiteterne i 

 Preussen, som væsenlig-en derved fik Opfordring- til at drøfte det Spørgs- 

 maal, om den historiske Virkelighed og aandelige Betydning- af Jesu 

 Christi Person, der maa ansees nødvendig for den religiøse Bevidsthed 

 i dens eieudommelige christelige Skikkelse, ogsaa, om man endog — 

 hvad Tilfældet var med Bruno Bauer — opgav det i Evangelierne inde- 

 holdte Vidnesbyrd om Jesus Christus, kunde fastholdes og det saaledes 

 fastholdes , at den virkelig kunde blive bestemmende for den religiøse 

 Bevidstheds Indhold og Form. De Theologer, som paastode Muligheden 

 deraf, henviste da, foruden til Tilværelsen af den christelige Kirke, 

 navnlig til de paulinske Breve (hvis Ægthed dengang endnu ikke var 

 bleven bestridt af Forfatteren til det omhandlede Skrift). S. Gutachten 

 der evang. theol. Facultåten der K<jl. Pr. Univ. aber den Lic. Br. Bauer 

 ctc, Berlin 1842. Hos os har Dr. Kolthoff oplyst Betydningen at Pauli 

 Breve i denne Henseende i sin Afhandling: Vita Jesu Christi a Paulo 

 Ap. adumbrata. Haun. MDCCCL11. 



