254 



skiel; thi næsten Alt, hvad der ligger bag ved dette, og er tidligere 

 end den Hoved-Epoke i vor Poesie, som dannes ved denne Grændse, 

 kunne vi saa at sige kun opfatte historisk. — Naar vi nu over- 

 hovedet saaledes ville betragte og sammenligne hvad vi besidde 

 som Eiendom i vor poetiske Literatur, da komme vi omsider 

 altid tilbage dertil, at det egentlig national-danske Element i 

 Sprog og Poesie maa beholde den høieste 'Værdi for os, da det 

 er dette, hvorpaa vor hele Intelligents, vor aandelige Tilværelse, 

 vor Konstnydelse er bygget, og hvorved den i Fremtiden vil 

 leve og trives ved egne Kræfter. Det Nationale har ogsaa sin 

 Betydning i Poesien ved Siden af den almindelige Konstcharak- 

 teer, som er tilfælles for al Digtekonst. Denne deeltager over- 

 alt, hvor den udvikler sig i forædlet Skikkelse, i den Idealitet, 

 og det Skiønhedspræg, som fremtræder synligt eller anskueligt 

 i ethvert Værk af Konsten; men Poesien bryder sig tillige i 

 forskiellige Straaler, i alle de forskiellige nyere Sprog og Natio- 

 naliteter; og det særdeles i Europa, hvor paa en Maade ethvert 

 Folk har og har havt sin særegne poetiske Sprogcharakteer og 

 Sprogudvikling. Det er netop i Sprogets Konst, eller Digte- 

 konsten, hvori den uopløselige Forbindelse imellem Sprog og 

 Nationalitet, imellem Folkets og Tungemaalets Charakteer og 

 Eiendommelighed, fremtræder stærkest og mest levende; og 

 dette bliver saa meget mere forstaaeligt, da Sproget, der paa 

 en Maade selv er en Konst allerede inden det anvendes af den 

 poetiske Konstner , og et Organ , som Millioner have tilfælles 

 med Digteren, tillige er mere national-individuelt , end alle de 

 øvrige Konsters Midler eller Formbetingelser. Ved det giensi- 

 dige Forhold, som Sproget fordrer hos den Givende og Mod- 

 tagende, hos den skabende Digter og den nydende Læser, ved 

 den lige store Fortrolighed hos begge med det Sprog, som 

 Digtet tilhører, hvis det som Konstværk skal giøre sin fulde 

 Virkning, construeres den literaire Nationalitet og den poetiske 

 Individualitet hos ethvert Folk med eget Sprog og egen Sprog- 

 dannelse. 



