261 



delig; deres ovrige Betydning eller Værdi er mere historisk, 

 end æsthetisk. 



Vil man nu i øvrigt antage det som rimeligt, at Stoffet, 

 som disse saakaldte »Kæmpeviser« behandle, oprindeligen er 

 kommet til Norden sydfra, eller fra Tyd skiand : saa kunne vi dog 

 derved ikke forklare disse , og mindre endnu de øvrige Classer 

 af vore Visers Oprindelighed eller historiske Udspring. Deres 

 rhythmiske Forhold og Omqvæd , ligesom Melodierne , har 

 meget, som er eiendommeligt for Norden; eller, naar vi ville 

 søge Slægtliighed hos andre Nationer, da findes den langt før 

 hos Skotter og Englændere, end i Tydskland. Naar dertil læg- 

 ges, at Folkeviserne heller ikke kunne ansees, hverken som 

 umiddelbart udsprungne af Nordens ældste Digtninger, eller som 

 en Affedning af den norske og islandske Skialdesang i nogen 

 af dens Skikkelser: saa vil man ikke let komme videre eller 

 dybere i at efterforske vore nationale Balladers Oprindelse 

 (hvori der overhovedet hos ethvert Folk altid ligger noget skiult 

 og hemmeligt), end til det Resultat: at de tilhore den christe- 

 lige og ridderlige Middelalder i en uvis Periode, neppe høiere 

 op i Tiden end det 12te til 13de Aarhundrede; og at Vise- 

 digtningen er fortsat omtrent til Slutningen af det 15de; uden 

 at man vil være i Stand til at føre noget Beviis for, hvilken af 

 de tre nordiske Nationer man skulde ansee for den første, hvor 

 den Folkepoesie, der er bleven fælles for dem alle tre, tidligst 

 er oprunden. For saa vidt som det synes afgiort, at der i Bal- 

 ladernes Stof, Indhold og Gharakteer kun er ganske lidt tilbage 

 fra Hedenskabet i Norden, eller fra dets mythiske og heroiske 

 Tid, hvorimod i det mindse en Indvirkning eller Efterklang af 

 Riddertiden og Riddervæsenet lader sig tilsyne i de allerfleste af 

 vore Folkeviser, med deres hele Fremstilling af en Herrestand og 

 et Herreliv i Danmark og det øvrige Norden, hvis Farver ere poetisk 

 forstærkede, ved Siden af stor Raahed og Usædelighed : saa bliver 

 det herved saa meget mere rimeligt, at de befrugtende Spirer 

 til denne vor Folkepoesie maa søges, ikke i Norge eller Island, 



