44 



Østen kan ikke søges paa det Sted, hvorfra den nærmest 

 kommer, nemlig fra det Indre af Landet, som er Dale fyldte 

 med lis og derfor kaldes Iisblinken, hvilket ogsaa viser sig der- 

 ved, at den paa Jakobshavn saa hyppige Østenvind i Reglen 

 medfører den strengeste Kulde og ikke blæser med nogen syn- 

 derlig Styrke. Man maa derfor søge dens Oprindelse paa et 

 andet Sted, og det ligger da nærmest at tænke paa den i det 

 atlantiske Hav almindelige Sydvest. Dersom nemlig denne ved 

 længe herskende Nordostvinde afholdes fra at sænke sig paa 

 lavere Breder, vil den fremtræde med større Heftighed paa de 

 høiere Breder, og, idet den kommer ned i Dalen, nødes til at 

 følge dennes Retning, der gaaer fra Øst til Vest. Denne An- 

 tagelses Rigtighed bestyrkes ogsaa ved flere Omstændigheder; 

 deels er det en almindelig Erfaring, at den først viser sig oppe 

 paa Fjeldene, hvor den bringer Sneen i en hvirvlende Bevægelse; 

 dernæst gaaer Stormen, uagtet den begynder som Øst, dog 

 først om til Sydost og derpaa til Sydvest; endelig kommer denne 

 Storm, der frembringer de samme Virkninger i Upernivik, der 

 ligger paa en 0, ikke fra Øst, men fra Sydost og Sydvest. 

 Dette viste sig saaledes den 13de Januar 1850, da den Østen- 

 storm, der reiste sig om Natten paa Jakobshavn, blev om Dagen 

 Sydost og kom den samme Aften i denne Retning til Uper- 

 nivik. 



Godtliaab. Paa dette Sted er den hyppigst forekommende 

 Vind i Gjennemsnit af hele Aaret Nordost. Dette gjælder dog 

 ikke om de forskjellige Aarstider; thi om Efteraaret og Vinteren 

 er Øst, og om Sommeren Sydvest hyppigere. Hvad angaaer 

 Vindens Styrkegrad, da er Stille ikke saa hyppigt som i Nord- 

 grønland. I Gjennemsnit af hele Aaret er den hyppigst fore- 

 kommende Styrkegrad Bramseilskuling , hvilket ogsaa gjælder 

 om Aarstiderne, med Undtagelse af Sommeren, da laber Bram- 

 seilskuling er den hyppigste. Ved Siden deraf optræde Vinde 

 af høiere Styrkegrad hyppigere end i Nordgrønland, idet det 



