78 



paa Christologien her er behandlet. Alle hine høie Prædicater 

 om Christi Guddom, hans vlorqg, hans verdensskaberske Virk- 

 somhed etc, tyde paa speculative Forudsætninger, som nærmest 

 hørte hjemme i Alexandrien. Her have vi, næst efter Jerusa- 

 lem, en Stad, hvor vi i A. 60-70 efter Christus nærmest kunne 

 vente at finde en lieel eller dog for den største Deel af Joder 

 bestaaende christelig Menighed. Endnu langt nede i Tiden — 

 under Hadrian — hvor den christne Menighed i Alexandrien 

 overveiende bestod af Hedningechristne , forraadte dog disses 

 (alexandrinsk-)jødiske Dannelse og Tænkemaade deres Oprindelse 

 fra christnede Jøder (see det saakaldte Barnabæ Brev!). Om 

 alexandrinske Jødechristne lod alt det sig passende sige, hvad 

 vi ovenfor fandt uanvendeligt paa jerusalemske Jødechristne (at 

 de ikke havde endnu lidt nogen blodig Forfølgelse, Hebr. 12, 4; 

 at de havde understøttet og understøttede totg dyioig 6, 10 etc.). 

 Naar vi antage, at de ægyptiske Jødechristne, til hvilke Hebræer- 

 brevets Forfatter skriver, indtoge en lignende Stilling til den 

 mosaiske Lov, som den af Philo repræsenterede jødiske Alexan- 

 drinisme, da forklares de Forhold, hvilke Brevet forudsætter, 

 paa ganske tilfredsstillende Maade. Tidligere havde en fuld- 

 stændig Iagttagelse af Ritualloven ikke fundet Sted hos dem — 

 navnlig var vel Nadveren (13, 10) paa lignende Viis traadt i 

 den jødiske Offercultus's Sted, som det var Tilfældet ved The- 

 rapeuternes Maaltider — men nu truede en saadan strængere 

 og fuldstændigere Opfyldelse af Rituallovene at blive almindelig; 

 Lærdomme, som erklærede en saadan nødvendig, begyndte at 

 finde Indgang hos dem (13, 9), maaskee netop som Følge af 

 Heactionen imod en Spiritualisme, der havde udviklet sig under 

 den første christelige Begeistring*). Forfatteren til vort Brev, 



*) Philo lærer os at kjende, hvorledes indenfor selve Jødedommen i Alex- 

 andrien en saadan Opposition udviklede sig mellem en idealistisk og 

 realistisk Opfattelse af Mosaismen. S. Neander, Allg. Gesch. der chr. 

 Bel. u. K. Ir Th. 1 Abth. S. 60—87. Ogsaa i Barnabæ Brev (Cap. 4) 

 findes Spor til, at endnu i Begyndelsen af 2det Aarlmndrede fandtes 

 strænge Jødechristne i Alexandrien. 



