79 



der ved Omstændighederne forhindredes fra strax at kunne 

 vende hjem og rnodarbeide en Retning, som lod befrygte et 

 fuldkomment Tilbagefald i Judaismen, ansaae det nødvendigt 

 ved sin Skrivelse at træde op derimod. Ogsaa er dette mærke- 

 ligt, at den Vei, som han i denne Henseende slaaer ind paa, 

 netop er en theoretisk Udvikling; det er ved Hjælp af Dialektik 

 og en religion - philosophisk Theorie , ved en Udfoldelse af 

 aocfia og ypwøic, at han vil bringe sine Læsere tilbage fra den 

 Vildfarelse, hvori de vare geraadede*). 



Det Værd, som han tillægger den høieste Opfattelse {ts'åsi- 

 ovrjg 6, 1) af Læren i Modsætning til sammes simple Funda- 

 mentalartikler (5, 12. 6, 2), Betragtningen af Christus som den 

 Gud lige, verdensskabende og verdensopholdende vlog, der paa 

 saa bestemt en Maade erindrer om den Philoniske **) Logos- 

 lære, Alt dette taler saameget for Antagelsen af, at Hebræer- 

 brevets Forfatter og Læsere have været alexandrinshe Jøde- 

 christne, at, dersom man ikke havde ladet sig vildlede af Tra- 

 ditionen, men af Brevet selv ladet sig oplyse om dets Oprindelse, 

 vilde man aldrig have tvivlet derom***). 



*) Dog veed han meget vel, at Vantro har en dybere Grund, end at den 

 ad theoretisk Vei kan helbredes, s. Hebr. 6, 3. 4, hvor den ofte urig- 

 tigen opfattede Forbindelse er denne : Lader os med Opgivelse af Be- 

 gyndelsesgrundene skride frem til en fuldkomnere Læreudvikling — og 

 dette vil jeg med Guds Bistand forsøge. Thi det vilde dog være umu- 

 ligt, dersom Nogen ganske er falden fra, da at føre ham tilbage ved 

 at optage Begyndelsesgrundene paa ny. 

 **)Om Forholdet mellem Philo og Forfatteren til Hebræerbrevet er der 

 blevet fremsat ganske modsatte Meninger. Alligevel findes der dog 

 saadan Overeens stemme! se mellem Philo og Hebræer brevets Forfatter i 

 ganske eiendommelige Ideer, Reflectioner, Udtryk (s. Beviisstederne hos 

 Eichhorn, Schulz, Bleek, Zeller etc.) , at det er besynderligt, hvorledes 

 endnu Tholuck kan vægre sig for at antage, at Hebræerbrevets For- 

 fatter har kjendt Philos Skrifter, og Delitzsch ikke kan finde nogen 

 større Berørelse af Alexandrinismen hos Hebræerbrevets Forfatter end 

 hos Johannes og Paulus. 

 ***) Foruden Kostlin have i nyere Tid ogsaa Wieseler (s. ovenf.) og Bunsen 

 (Hippolyt. I, 365) erklæret sig for, at Brevet var nærmest skrevet til 

 Alexandrinske Jødechristne. Til de mere speciøse end grundige Argu- 



