291 



I flere Aar havde Museet stadig Ira denne Mose erholdt 

 en forbausende Mængde Vaaben af Jern, saasom Sværd, Beslag 

 til Sværdskeder, Skjoldbukler, Landsespidser, Kastespyd, Pile, 

 Spænder til Sværdbelter m. m. , af hvilke flere bare kjendelige 

 Spor af stærke Sværdhug. Af og til sagdes der ogsaa at være 

 opgravet Been af Mennesker og Heste. I hvert Tilfælde kunde 

 man neppe tvivle om, at jo en afdeling Krigere i en gammel 

 Tid maatte være trængt ud og druknet i denne Mose. Man 

 fandt derfor ogsaa de Kamme, som Krigerne have baaret hos 

 sig, de Terninger og Dambrikker, hvormed de maae have for- 

 lystet sig, ja endog Feltsmedens lille Ambolt, Hamre, Tænger 

 og andre Redskaber ere lidt efter lidt komne for Dagen., 



Alle disse Sager, som nu udgjøre et Antal af flere 

 hundrede, hvoriblandt alene over et Par hundrede Landse- 

 spidser, og som stadig hvert Aar ved nye Fund forøges, ud- 

 mærke sig ved deres overordentlig ziirlige og smagfulde Forar- 

 beidning. Flere Stykker ere smukt indlagte med Sølv eller 

 prydede med smaa paafæstede Sølv- eller Guldplader. De ere 

 i det Hele ulige bedre gjorte , end de fleste tidligere kjendte 

 nordiske Jernalders Oldsager, fra hvilke de ogsaa væsentlig ad- 

 skille sig ved deres simple Ornamenter og smagfulde Former. 

 Sværdene ere vel indbyrdes af noget forskjellig Dannelse, men 

 de frembyde alle den Eiendommelighed, fremfor de sædvanlig 

 fundne Jernsværd fra Hedenskabets sidste Tidsrum, at de for- 

 detmeste ere meget småle, at de hverken have Pareerstang 

 eller nogen svær, trekantet Knap i Enden af Fæstet. Istedetfor 

 en saadan have de høist kun en lille Tværstang eller en endnu 

 mindre rund dreiet Knap af Metal. Af meget lignende Sværd 

 havde man forhen fundet enkelte Exemplarer i Moser og 

 Grave paa Bornholm, men især i Moser ved Boller og Skjød- 

 strup ved Aarhuus, hvor man ogsaa synes at være truffet paa 

 Levninger fra gamle Kampe. 



I Begyndelsen bleve disse ganske ubekjendte Sager, som 

 paa Grund af deres smukke Forarbeidning vakte megen Forun- 



