315 



med blotte Øine , altsaa efter Synsvinklens Størrelse , og Syns- 

 vinklen bestemmes paa selvsamme Maade, altsaa, ifølge det 

 Foregaaende, som den Vinkel, der dannes i Hornhindens Kugle- 

 midtpunkt mellem Synsaxen og den fra Gjenstandens Grendsepunkt 

 lodret i Øiet indtrædende Straale, med andre Ord Yderaxen. 



Det følger heraf, at Forstørrelsen eller Formindskelsen i 

 alle Tilfælde maa beroe paa, hvad forandret Stilling til Synsaxen 

 den enkelte Straale vil faae, der ved Lysbrydningen bliver til 

 Yderaxe. For at faae en haandgribelig Forestilling om, hvor- 

 ledes denne Indflydelse af Lysbrydningen paa Yderaxernes Stil- 

 ling til Synsaxen gjør sig gjeldende i Synsvinklen, behøver man 

 kun at tegne en Lyskegle, der fra en ydre Gjenstands ene 

 Grendsepunkt gaaer igjennem det lysbrydende Legeme og der- 

 fra fortsætter sin Bane, enten med Straaler, divergerende i en 

 Retning, som om de vare udgaaede fra Punktets længere til- 

 bageliggende virtuelle Billedpunkt, eller med parallele Straaler, 

 eller endelig med Straaler, der convergere mod Grendsepunktets 



reelle Billedpunkt i Afstanden -3^., — og derpaa tegne Øie- 



kuglen indskudt i det brudte Lysknippe, dog saaledes, at Øiets 

 Synsaxe falder sammen med Lindseaxen. Det vil da strax vise 

 sig, at den Straale, der i de brudte Straalers Knippe kommer 

 til at skære Øiets Midtpunkt, altsaa den nye Yderaxe, danner 

 en heel anden Vinkel med Synsaxen, end Yderaxen fra samme 

 Gjenstand uden Lindsens Mellemkomst, i det førstnævnte Til- 

 fælde (Gjenstanden indenfor Brændvidden) altid en større, og 

 en destørre, jo længere Øiet er tegnet at staae fjernet fra 

 Lindsen, i det andet (Gjenstanden stillet i Brændvidden) en 

 endnu større end i det første, men derhos altid en lige stor, 

 hvad end Øiets Afstand er, — i det tredie endelig, alt efter 

 Øiets længere eller fjernere Stilling, enten en yderlig forstørret 

 eller — naar Øiets Midtpunkt stilles hiinsides det reelle Billede 

 — tvertimod en formindsket. 



Man vil ved dette simple Forsøg ikke blot kunne gjøre sig 

 en Forestilling om, hvorledes Lysbrydningen maa virke umid- 



