316 



delbart ind paa Gjenstandenes synlige Størrelse, altsaa danne 

 sig den, idetmindste efter min Mening, rigtige Theorie om 

 Lysbrydningens Indflydelse paa Gjenstandenes synlige Stør- 

 relse; men det kan end ikke betvivles, at man jo ved at 

 gaae denne Vei, ligesom ved ene og alene at følge de almin- 

 deliggjeldende perspectiviske Love (see Pag. 308) vilde komme 

 til de Resultater, der ad andre Veie udførlig ville findes bereg- 

 nede i det Følgende. 



Den her givne Theorie har jeg allerede for flere Aar tilbage 

 søgt at gjøre gjeldende, uden at det er mig bekjendt, hvorvidt 

 den skulde være bleven tagen til Følge. I en lang Aarrække 

 har jeg forklaret den ved mine offentlige Forelæsninger for de 

 Studereude ved Kjøbenhavns Universitet, og i min Haandbog i 

 Physiologien , 1ste Deels anden Udgave, Kbhvn. 1851, oplystes 

 den ydermere ved et Træsnit, som det maaskee ikke vil være 

 overflødigt her igjen at drage frem. Den ledsagedes med føl- 



4 



fuT\ 



a 



B 





gende Forklaring. »Gjenstanden GAB er stillet i en Lindses 

 Brændvidde (1"). Fra hvert af dens Punkter ville altsaa Lys- 

 keglerne naae til Øiet med parallele Straaler. Gjenstandens 

 midterste Deel (A) falder lige i Synsaxen (a). Fra hvert af 

 dens Grendsepunkter (B) vilde uden Lindsens Mellemkomst Lys- 

 keglens Axe være den rette Linie fra selve Punktet til M (den 

 punkterede Linie BMb)\ det vilde altsaa træffe Nethinden \ ut 

 udenfor Synsaxen. Men ved Gjennemgangen gjennem Lindsen 

 blive alle Straalerne i dette Grendsepunkts Lyskegle parallele saa- 

 vel indbyrdes, som navnlig med den Straale (Bm), der gaaer 

 igjennem Lindsens Midtpunkt. Lyskeglen fra B træffer altsaa 



