317 



Nethinden (i -b*) 1"', istedetfor J'", udenfor Synsaxen ; det Samme 

 gjelder for det modsatte Grendsepunkt (C), og hele Gjenstanden 

 sees ved Lindsens Mellemkomst to Gange større i Gjennemsnit, 

 end den vilde have været seet uden samme i lige Afstand. 

 Dette er den egentlige Forstørrelse, der umiddelbart kan til- 

 skrives Lindsen.« 



Til denne Figur føiedes i mit populære Skrift: »Das phy- 

 sische Leben« fra 1852 (Pag. 384) endnu en anden, hvorved 



paa samme Maade forklaredes den Formindskelse, som Gjen- 

 standene lide ved at sees gjennem Huulglas. (Aa: den ubrudte 

 Axe til den fra det fjerne Punkt A udgaaede Lyskegle; BSm, 

 Bnp og Bor: de svagt spredte Straaler af den fra et fjernt 

 Punkt udgaaede Lyskegle. Straalen BSm gaaer ubrudt gjen- 

 nem Lindsen. Bn træder, istedetfor i Retningen np, som nMb' 

 til Nethinden; Bo bliver, istedetfor at komme til Nethinden som 

 or Mb, kastet udefter i Retningen q.) 



Ligesom denne Figur paa sædvanlig Maade forklarede Huul- 

 glassets Egenskab at gjøre tydeligt hvad der ligger udenfor 

 Synsvidden ved at forøge Straalespredningen navnlig f. Ex. i Lys- 

 keglen fra det fjerne Punkt J9, eller, hvad der er ligebetydende 

 dermed, ved at forkorte Axerne, altsaa formindske selve Gjen- 

 standens synlige Afstand, — saaledes gaves deri en, saavidt 

 vides, ny Forklaring af dets Egenskab, samtidig at formindske 

 de synlige Gjenstande, nemlig den, at ved en forøget Divergents 

 mellem de enkelte Straaler indbyrdes i hver Lyskegle nødven- 



