326 



henimod Hovedaxen og navnlig saaledes, at den, efterat have 

 gjennemskaaret den hele Række Tangenter til Synsvinklen, 



træffer den i Punktet X -^k = 15 mm fra Lindsens Midt- 



; lo— 7-5- 



punkt L. 



Efter min Mening skulde nu altsaa den Indflydelse, Lindsen 

 LN's Mellemkomst udøver paa Gjenstandenes synlige Størrelse, 

 bestaae deri, at Punkterne i Linien NX under Opfattelsen gjen- 

 nem Nethinden træde istedetfor Punkterne i Linien Ni*. Skulde 

 dette kunne bevises virkelig at være Tilfældet, saa turde det 

 vel nok kunne indrømmes, at den nye Figur giver en lige saa 

 let fattelig Oversigt over Perspectivlæren for det med en enkelt 

 Samlelindse bevæbnede Øie, som hiin bekjendte Figur over 

 Perspectivet for det ubevæbnede Øie. Thi vor nye Figur 

 vilde da ikke mindre bestemt paavise, hvilken virkelig Størrelse 

 en Gjenstand i hver forskjellige Afstand maa have, for at sees 

 under Synsvinklen c, altsaa sees ligestor. Den maa aabenbart 

 være udtrykt i Linierne, ikke mellem Synsaxens og Linien bC's 

 Forlængelse , men mellem Synsaxens Forlængelse og den 

 brudte Skraalinie X Istedetfor at Gjenstandene, for af det 

 ubevæbnede Øie at sees lige store i de forskjellige Afstande, 

 maae tiltage i lige Forhold med Afstanden, viser sig her at 

 indtræde lige det modsatte Forhold, idet de Gjenstande, der 

 nu sees lige store i de forskjellige Afstande, saasom gh, Fr, 

 g' li' , i en lang Strækning tvertimod tage endog meget stærkt af 

 i Størrelse med Afstanden, først længere tilbage, nemlig hiin- 

 sides Afstanden x, saasom g"h", atter tage til. 



Men ved denne Xlinie faae vi endnu langt flere og ikke 

 mindre bestemte Oplysninger. Den viser os ganske nøiagtig 



1) i hvor stor en Afstand fra Øiets Midtpunkt Gjenstandene 

 ville begynde at vise sig i omvendt Stilling, nemlig fra Punktet 



X, altsaa i Afstandene — ^-. fra Lindsen, og den viser os 



2) ikke mindre bestemt, hvor mange Gange Gjenstandene i 



