343 



som staaer paa lige Høide med Gjenstanden, saa maatte det 



9 



her være ^ , der blev Udtrykket for Forstørrelsen, ligesom det 

 i Fig. 3 var -^f . Derved maatte Formlen for Forstørrelsen 



gh 



her, under Dannelsen af det reelle Billede bag Øiets Midtpunkt, 

 blive den selvsamme, som under Dannelsen af det virtuelle Bil- 



lede: x \ n + m ] eller „{["t" • 



m [x — a) j [a> -j- m) — am 



Paa Hoide med Xpunktet, altsaa naar Gjenstandens Afstand 



fra Lind sen (a) = — -^— ., bliver Forstørrelsen, men samtidig og saa 



Utydeligheden uendelig. Dette kan ikke bevises ved umiddel- 

 bare Forsøg, eftersom Gjenstanden ogsaa noget længere fortil 

 og noget længere bagtil er aldeles ukjendelig; men at Forstør- 

 relsen her bliver uendelig, fremgaaer saavel af den schematiske 

 Figur som af Formlen. Figuren viser, at Gjenstanden, for i 

 denne Afstand at sees under hvilkensomhelst Synsvinkel, kun 

 behøver en virkelig Størrelse lig et Punkt ==0, og Formlen 



viser, at naar x = a, bliver i Brøken —^ — —, Nævneren = 0. 



' ' m\x — a) 



Men at samtidig ogsaa Utydeligheden maa blive uendelig stor, 

 maa fremgaae af Følgende. 



Synets større eller mindre Utydelighed er overhovedet en 

 Følge af, at flere eller færre af hver Lyskegles Straaler komme 

 til Nethinden i en større eller mindre Kreds udenom Axestraa- 

 len. Den størst mulige Utydelighed opstaaer altsaa, naar samt- 

 lige Lyskeglers Straaler komme i den Grad spredte til Nethin- 

 den, at de udbrede sig i hele dens Omfang, uden at nogen 

 eneste iblandt dem træffer sammen med nogen anden. Og det 

 er netop dette, der maa skee, naar den synlige Gjenstand staaer 

 i selve Xpunktet. Thi ligesom X er Samlingspunktet for den 

 Lyskegle, der tænkes udgaaet fra Øiets Midtpunkt, saaledes, 

 have vi allerede hørt, maa Øiets Midtpunkt blive Samlingspunk- 



