345 



saa langt ud derover, at dens dioptriske Billede faaer sin Plads, 

 ikke alene foran Øiets Midtpunkt, men ogsaa foran Hornhinden. 

 Da nu et reelt dioptrisk Billede aldrig kan komme nærmere 

 til Lindsen end /, saa følger heraf, at man for at faae en 

 Gjenstand at see omdreiet og formindsket gjennem en Samle- 

 lindse, altid maa have, ikke blot Øiets Midtpunkt, men ogsaa 

 dets Hornhinde udenfor dens Brændvidde. 



Gjenstandenes synlige Forhold under deres Stilling udenfor 

 XpunJdet er i det Foregaaende allerede blevne omtalte saa ud- 

 førligt baade i Henseende til Størrelsen og til Tydeligheden, at 

 vi her ved deres særlige Betragtning kunne fatte os meget kort. 



Forstørrelsesformlen a? l a + m J eller J^ a ~r m i — bi ev u f or _ 



m{x — a) J(a-\-m) — am 



andret ved det dioptriske Billedes Omdreining, saalænge endnu 

 Gjenstanden selv viste sig opretstaaende. Spørgsmaalet er nu, 

 om den fremdeles vil blive uforandret, medens Gjenstanden 

 kommer til selv at vise sig omdreiet. 



For at beregne Formlen særligt under denne Stilling af 

 Gjenstanden , ville vi holde os til Hovedfiguren (Fig. 2). Af de 

 to Par ligedannede Triangler, hvoraf den er bleven beregnet, 

 har det ene, nemlig det, hvoraf Ligningen blev opsat for 6r, 

 beholdt samme Plads. g u i u eller G, d. v. s. Tangenten for 

 Synsvinklen af det reelle dioptriske Billede med Radius lig Gjen- 

 standens Afstand fra Øiet, forholder sig ogsaa her til LN som 

 a-\-m:m. Det andet Par ligedannede Triangler derimod, 

 nemlig det, hvoraf Ligningen blev opsat for g, er blevet stillet 

 paa de to modsatte Sider af X. Derved opstaaer den væsent- 

 lige Forskjel, at Ligningen LN:gli = x:x — a bliver til LN:g"h" 

 = x:a — x. Men samtidig er gli som g"h" bleven stillet paa 

 den modsatte Side af Hovedaxen, d. v. s. den modsatte Halvdeel 

 af Gjenstanden bleven beregnet. Dette maa i Beregningen ud- 

 trykkes ved en Negation. g"h" er ikke et g, men et — g, og 

 den hele Beregning kommer derved til at lyde: 



23* 



