348 



dens Afstand fra Øiet, og, for at finde Gjenstandens synlige 

 Forstørrelse i sit dioptriske Billede, kun at dividere Billedets 

 synlige Størrelse med Gjenstandens. 



Den forholdsvise synlige Størrelse af Billedet bliver da 



jL 



, den af Gjenstanden— -£■ — , og divi- 



af m (a — f) — af J a -f- m 



a~^f 



dere vi hiin Værdi med denne, saa faae vi Værdien af Forstør- 

 relsen = af(a-\-m}' __ f(a -f m) __ f( a -\- m ) 



am (a — f) — aaf m (a — f) — af am — f (a -\- m) 



, med andre Ord: Gjenstanden sees i 



f (a 4- m) — am 



sit reelle dioptriske Billede forstørret , / \ — ^ — , men der- 



J ( a ~T m ) — am 



hos omdreiet, altsaa netop samme Resultat som det, hvortil vi 

 ere førte gjennem Xlinien. 



Man vil erindre, at de fire sidstbeskrevne Figurer (1ste Tavle 

 Figur 3, 4, 5, 6) i Grunden ere Brudstykker af Fig. 2. Vor 

 hele Forklaring af alle disse Figurer kan betragtes som en For- 

 klaring af denne Figur 2, og der er neppe noget Resultat, 

 hvortil vi ere komne under Forklaringen, der jo skulde have 

 kunnet udledes af den alene, om end noget mindre beqvemt. 

 Af og til have vi derfor ogsaa kaldt denne Figur 2 vor Hoved- 

 figur. Ved at tegne den var det vor Hensigt at finde en sche- 

 matisk Figur , der for Gjenstandenes synlige Størrelse gjennem 

 en Samlelindse svarede til den bekjendte schematiske Figur for 

 Gjenstandenes synlige Størrelse under Synet med blotte Øine, 

 bestaaende af et skizzeret Øie med Synsaxen og desforuden 

 kun endnu en eneste skraa »Retningslinie«, den og Synsaxen 

 begge forlængede gjennem Hornhinden ud i Rummet , altsaa at 

 finde en schematisk Figur, hvoraf Perspectivet for det med 

 en Samlelindse bevæbnede Øie fremgik ikke mindre bestemt, 

 end Perspectivet for det ubevæbnede Øie fremgaaer af hiin. 



