352 



maa bestemmes efter et virtuelt Billede paa samme Side af 

 Lindsen , hvor Lysknippet tænktes at have sit Udgangspunkt, 

 altsaa hvor Øiets Midtpunkt er beliggende. Formlen for vort 



x bliver her altsaa ikke -^-= men -^— : x selv bliver et — x. 



m — / j — m } 



Da m er ansat til 15, /' til 30 mm , saa bliver dette x = ' ' 



= 30 mm og kommer til at falde sammen med Brændpunktet paa 

 Øiets Side af Lindsen, hvilket vi under Beregningen efter Xlinien 

 naturligviis ikke maa glemme er en reen tilfældig Omstæn- 

 dighed. 



For altsaa at finde vor Xlinie under denne Stilling af Øiets 

 Midtpunkt, maae vi først trække en Linie fra Sammenstødspunktet 

 mellem Skraastraalen GN og Lindsen, nemlig fra N til dette 

 negative Xpunkt, men derpaa forlænge denne Linie over paa 

 den modsatte Side af Lindsen. Denne dens Forlængelse be- 

 tegner den brudte Skraastraales Retning, det er den, der er vor 

 egentlige eller positive Xlinie, hvorimod NX her kun er en 

 negativ. 



Forholder nu dette sig rigtigt; vil en fra Øiets Midtpunkt 

 C udgaaet Straale, efterat være gaaet gjennem Lindsen i N, 

 ved at træde ud derfra, fortsætte sit Løb i Linien Nu, saa maa 

 vi ogsaa, i Lighed med hvad vi sluttede ovenfor (Pag. 324) om 

 vor Xlinie, her kunne slutte, at alle Lyskegler, som fra de i 

 denne Nu liggende Punkter gaae til Øiet, maae faae deres Axe 

 liggende i Linien NC, altsaa alle disse ydre Punkter — saasom 

 h, li' , r, u — blive gjengivne paa et og samme Sted af Net- 

 hinden; alle ydre Gjenstande, der optage Rummet mellem Hoved- 

 axen og et af disse Punkter — saasom gh, g'h\ Fr, tu — sees 

 under een og samme Synsvinkel, altsaa sees lige store, navnlig 

 alle sees under Synsvinklen LCN, altsaa sees netop saa store 

 gjennem Lindsen, som de uden Lindsens Mellemkomst vilde 

 været sete ved at opfylde Rummet mellem Hovedaxen og den 

 forlængede Skraastraale. gh vil sees som gi, g'h' som g' i', Fr 

 som Fs, tu som tv. Med andre Ord: denne Figur maa med 



