36' 



ket ogsaa stemmer med det paa Figuren ansatte Størrelsesfor- 

 hold mellem Buedelene a'b' og ab paa Nethinden. 



Den Nærsynede, der maaskee saagodtsom uafbrudt betjener 

 sig af Huulbriller, — skjøndt ikke let af lige stærke til at see 

 nær og fjernt — lægger neppe Mærke til den synlige Formind- 

 skelse , Gjenstandene lide samtidig med at blive tydeligere for 

 ham; men det ligger ogsaa udtrykt i Formlen, at den i Heglen 

 under Brillernes Brug er meget svag. Brilleglassets negative 

 Brændvidde falder almindeligviis mellem 12 og 6" = 314 — 157 mm ; 

 Afstanden fra Øiet kan omtrent anslaaes til J", fra Øiets Midt- 

 punkt til 1" = 26 mm , Gjenstandenes Afstand derimod til en 

 meget betydelig. Sætte vi ff-f) til 200 m,n , hvilket allerede 

 er et temmelig stærkt Brilleglas, Øiemidtpunktets Afstand til 



15 mm , saa bliver Formlen — , ,J\ Er a saa stor, at den kan 



600 — f— 43«. 



antages for uendelig, f. Ex. naar man betragter et Himmellegeme 

 gjennem Huulglasset, saa bliver -= °^ j 



af-\-mf-\-am vtf ^ 



/.+s? / /l0 



***= 777 = f : m (Her— j. Lade vi a derimod være f. Ex. 



10"=260 mm , saa bliver den i dette Tilfælde omtrent = {|, 

 hvilket unegtelig endnu er en svag Indvirkning paa den synlige 

 Størrelse , men dog altid en meer end stærk, nok til at kunne 

 udmaales ved den ovenfor (Pag. 319) omtalte Fremgangsmaade, 

 og jeg er overbeviist om, at det vil gaae Andre, ligesom det er 

 gaaet mig, nemlig at de ville finde Formlen des bestemtere at 

 holde Stik, jo nøiagtigere de anstille Forsøgene. 



Vi ville nu gaae over til Beregningen af den katoptriske 

 Perspectivformel, om hvilken vi forøvrigt forud kunne antage, 

 at den med visse Afændringer maa blive den samme som den 

 dioptriske. Afgjort er det ialfald , at den maa kunne beregnes 

 paa selvsamme Maade. Beregningen skete gjennem vore saa- 

 kaldte Xlinier, d. v. s. gjennem Retningsliniernes Forlob efter 



