375 



Afstanden, saa maa altsaa Forholdet mellem Gjenstandens syn- 

 lige Størrelse gjennem Speilet og udenfor Speilet netop være 

 = m — a : m + a. Er a>m, d. v. s. slaaer Gjenstanden bag- 

 ved Øiets Midtpunkt, saa lader det sig kun theoretisk, men for 

 saavidt med lige Sikkerhed bestemme, at dens synlige Størrelse 

 gjennem Speilet i Forhold til udenfor Speilet, maatte blive 

 = — (m — a) : m -j- a = a — m : m -j- a. 



Ligesom vi ovenfor ved Samlelindsernes Betragtning gjen- 

 nem Planglasset førtes til Huullindsernes, føres vi her fra Haul- 

 speilenes gjennem Planspeilet til de hvælvede Spejlfladers. 



Under Synet gjennem Lindserne, fandt vi, kommer Xpunk- 



tet, hvis Stilling, ifølge Formlen _ , retter sig omtrent lige 



meget efter Brændpunktets og Øiemidtpunktets Afstand, saa- 

 længe / er positiv (Samlelindsen), til at ligge hiinsides Lindsen 

 naar m>f{F\g. 2), dennesides naar m</(Fig. 7), men dog i dette 

 Tilfælde altid fjernere fra Lind sen, hvoraf fulgte en Forstørrelse 

 af Gjenstanden i alle dens mulige Afstande. Først ved Plan- 

 glassets Benyttelse , da / er = gc , faldt X sammen med Øie- 

 midtpunktet ( — x — m)., og al Forstørrelse hørte op, og først ved 

 Huulglassets Benyttelse, da/ er negativ, faldt X indenfor Øie- 

 midtpunktet (Fig. 14), hvoraf fulgte en Formindskelse af Gjen- 

 standene i alle deres mulige Stillinger. Under Brugen af Speil- 

 fladerne, have vi nu seet, maa, saalænge deres Kuglemidtpunkt 

 ligger paa samme Side af Fladen som Øiet og Gjenstanden, 

 altsaa fra denne Side betragtet kan kaldes positiv (Huullindsen), 

 x, naar m er > %f , blive < 2f; naar m er <.2f, blive > 2f; 

 naar w=/, blive go , og naar m<if y blive negativ, d. v. s. X 

 komme til at ligge bagved Spejlfladen, dog altid fjernere fra 

 samme end — m. Først naar f og dermed tillige 2f bliver 

 = go (Planspeilet), bliver æ, som vi nys have seet, i alle Tilfælde 

 = — m. Gaae vi nu over til Betragtningen af Gjenstandenes 

 synlige Forhold gjennem de hvælvede Speilflader, da skjøinuT 

 Enhver, om han end ikke strax har læst det ud af Formlen 



