376 

 mf 



, at her, hvor/ i Forhold til Huulspeilets bliver et — /, 



X i alle mulige Tilfælde maa faae sin Plads paa Hovedaxen 

 hiinsides Speilfladen indenfor — m y hvoraf Følgen i Henseende 

 til Gjenstandenes synlige Forstørrelse nødvendigviis maa blive 

 den selvsamme , som af dets Stilling indenfor -f- m ved Huul- 

 lindserne, nemlig den, at Gjenstandene i alle mulige Afstande 

 maae vise sig formindskede. 



Til Beregningen af denne synlige Formindskelse af Gjen- 

 standene gjennem de hvælvede Speilflader kan man ganske 

 holde sig til vor Figur 17, kun at man tænker sig Xlinien 

 divergere endnu langt stærkere med Hovedaxen fra Speilfladen 

 af, og Formindskelsen i samme Forhold tage stærkere til med 

 Gjenstandens voxende Afstand. Lade vi derhos f beholde samme 

 Betydning, saa bliver ogsaa Forstorrelsesformlen uforandret. Er 



... . . j, 1U . G x(m — a) ,, ffm — a) 



m>a, saa bliver den umiddelbart — = -^ -. eller -r/ 1 -. — r-^ — ; 



7 g m(x — a) j(m-\-aJ — am' 



er a>m ? saa lyder den = ', f~ , eller 



m(x — a) f(a-\-m) — am , 



hvilket naturligviis kun vil sige, at det egentlige Forstørrelses- 

 forhold ogsaa her er ,~~ , eller ., "™ , ~~ a ) — kun at Gjen- 



m(x—a) f(m-\-a) — am 1 J 



standen derhos sees omdreiet. Hvis vi derimod her ved Spei- 

 lene, ligesom ved Lindserne, ville stille Brændvidden af de hule 

 i Modsætning til Brændvidden af de hvælvede , og navnlig 

 betegne de hvælvede Speilfladers ligesom de hule Lindsers 

 Brændvidde som et — f. saa bliver Formlen J( m ~ a ) — hvor- 



J ? f(m-\-a)-f-am ' 



ved det unegtelig i disse Speilfladers Formel ligesom i Huul- 

 lindsernes træder tydeligere frem, at dens numeriske Værdi 

 altid maa blive <1, Gjenstanden altsaa altid vise sig formind- 

 sket, medens Tælleren f(m—a) tydelig nok viser, at naar m>a, 

 maa dens Værdi altid blive positiv (Gjenstanden vise sig opret) 

 selv om end m tænkes = oo , naar derimod a>m, altid negativ 

 (Gjenstanden vise sig omvendt). 



