377 



Saavidt om Gjenstandens synlige Størrelse gjennem hule 

 og hvælvede Speile i Forhold til deres synlige Størrelse for det 

 blotte Øie. Men i den praktiske Benyttelse af hule og hvæl- 

 vede Speile vil der vistnok kun sjeldent være Spørgsmaal om 

 dette Forhold, des hyppigere om et andet, nemlig om det 

 mellem deres synlige Størrelse gjennem de hule og hvælvede 

 Speile paa den ene Side og Planspeilet paa den anden. Saa- 

 ledes selvfølgelig endog udelukkende hvergang Talen er om 

 Speilenes Benyttelse til Selvspeiling. Ogsaa dette Forhold ville 

 vi da endnu beregne, og Intet kan, ved Benyttelsen af vor 

 Methode, være lettere. 



Gjøre vi i Figur 16 GL = Lg og GH = gh, saa vil Vinklen 

 GCH eller gCli' være Synsvinklen for gh gjennem Planspeilet, 

 ligesom gCi er den for samme Gjenstand gjennem Huulspeilet 

 og gGli den gjennem det ubevæbnede Øie. Men da 



gi : gh — x(m — a) : m(x — a), 

 og gh:gti=m-\-a:m — a (see Pag. 371), 



saa er 4 = =£+?> eller J^ . 



gh m(x — a) j(a-\-mJ — am 



Til samme Resultat føres vi ved at anvende samme Bereg- 

 ningsmaade paa Figur 17, og det, hvad enten vi lade den fore- 

 stille et Huulspeil med Øiemidtpunktet indenfor Speilets Brænd- 

 punkt eller et hvælvet Speil under hvilkensomhelst gjensidig 

 Stilling af Speilet, Øiet og Gjenstanden. 



Her gjenfinde vi altsaa vor første Forstørrelsesformel , den, 

 der fandtes at gjelde i alle Tilfælde for Samlelindsernes Ved- 

 kommende, og i Grunden ogsaa for Huullindserne; thi naar vor 



Beregning gav en anden Formel for disse, nemlig 



f(a-\-m) -\- am ' 



saa laae dette kun deri, at den negative Brændvidde /■ i Form- 

 len blev udtrykt ved dens numeriske Værdi, og det er allerede 

 blevet viist, at om dette undlades, bliver Formlen den samme. 



x Ip^. eller J ( ^ n) er altsaa en Forstørrelsesformel, 



m(x — a) j(a-f-mj — am 



der egentlig gjelder for alle Lindser overhovedet, kun at ved 

 Huullindserne f maa erindres at være negativ. Naar nu denne 



