378 



samme Formel ogsaa viser sig at gjelde for Forstørrelsen saavel 

 gjennem hule som gjennem hvælvede Speile i deres Forhold 

 til Planspeilet, kun at ogsaa her ved de hvælvede maa erindres, 

 at/ er negativ, saa kunne vi med Rette sige, at Brugen af 

 hule og hvælvede Speile i Forhold til Brugen af Planspeilet er 

 det Selvsamme, som hvad Brugen af hvælvede og hule Lindser 

 er i Forhold til Brugen af det ubevæbnede (Die. Vi kunne 

 gierne beholde Forstørrelsesformlen y ' ft ~W e j] er /( ft -W — 



OJ m(x—a) Jfa-fmJ — am 



som gjeldende i alle Tilfælde, kun at vi mindes, at ved Huul- 

 lindser og hvælvede Speile/ er et —f; men ville vi for Huul- 



lindserne antage Formlen , , , , saa maae vi ogsaa antage den 



m(a-\-x) ' ° ° 



for de hvælvede Speile. — Er nu Spørgsmaalet derimod om 

 Forholdet mellem den synlige Størrelse gjennem Speilet og 

 gjennem det ubevæbnede Øie, da er det ogsaa fra denne Side 

 let at see, hvorledes Svaret maa blive. For Huulspeilet have vi 

 da at multiplicere Samlelindsens, for det hvælvede Huullindsens 

 Formel med Planspeilets Formel, og vi faae da ud: 



x(a~\-m) . m — a xfm — a) f(m — aj 



m(x — a) . m-\-a m(x — a) f(m-\-a) — am 7 



x(a-\-m) . m — a x(m — a) ffm — a) 



m(a-\-x) . m-\- a m(a-\-x) f(m-\-a)-\-am 



Naar vi til det Ovenstaaende endnu føie, at selve denne 

 Forandring, som Formlen lider ved Synet gjennem Speilflader, 

 er en nødvendig Følge af, at under Speilingen a bliver negativ 

 tilligemed x, saa vil det neppe være for dristigt, om vi fra nu af 

 mene, at det tør ansees for afgjort, at den perspectiviske Lov, 

 vi fra først havde formodet at maatte gjelde for Synet gjennem 

 en Samlelindse, ikke alene gjelder for Synet gjennem Lindser 

 af enhversomhelst Art, altsaa er Dioptrikens perspectiviske Lov, 

 men ikke mindre gjelder for Synet gjennem hule og hvælvede 

 Speile, altsaa sikkerlig ogsaa er Katoptrikens. Loven kan ud- 

 trykkes paa følgende Maade. 



