380 



mellem det ydre Punkt og dette Xpunkt, forlænge denne Linie 

 (Xlinien) til Lindsens Længdeaxe eller til Speilfladen, og fra 

 dens Skæringspunkt med hiin eller denne trække en Linie 

 (Skraalinien) gjennem Hornhindens Kuglemidtpunkt til Nethinden. 

 For at bestemme Synsvinklen af en ydre Gjenstand gjennem 

 det bevæbnede Øie, har man at udføre dette for dens Grendse- 

 punkter, Synsvinklen er givet i Skraaliniernes gjensidige Kryds- 

 ning i Øiets Indre, og for at bestemme hvor meget større eller 

 mindre en ydre Gjenstand vil vise sig gjennem en Lindse eller 

 en Speilflade af en bestemt Form og i en bestemt gjensidig 

 Afstand mellem den, Øiet og Lindsen eller Speilfladen, har 

 man at trække en Lodlinie til Hovedaxen gjennem dens Grendse- 

 punkter til Xlinien og Skraalinien i disses tilbørlige Forlængelse. 

 Mellem Hovedaxen og Xlinien angiver denne Linie (O) Tangen- 

 ten til Gjenstandens Synsvinkel gjennem det bevæbnede Øie, 

 mellem Hovedaxen og Skraalinien angiver den (g) Tangenten til 

 samme Gjenstands Synsvinkel gjennem det ubevæbnede. For 

 endelig endnu at bestemme, hvor tydeligt eller utydeligt en 

 Gjenstand vil vise sig gjennem det bevæbnede Øie i hvert givne 

 Tilfælde, har man fra Lindsens Midtpunkt eller Speiifladens 

 Kuglemidtpunkt at trække en Linie gjennem Gjenstandens ene 

 Grendsepunkt og forlænge den til Skraalinien. Dens Kryds- 

 ningsningspunkt med denne betegner Gjenstandens synlige Af- 

 stand for det bevæbnede Øie. 



Hermed maa den Opgave betragtes for at være løst, som 

 Forfatteren af denne Afhandling havde stillet sig, og som be- 

 stod i at beregne den Indflydelse , som den ydre Lysbrydning 

 og Lystilbagekastning har paa Gjenstandenes synlige Størrelse 

 under Synet med bevæbnet Øie, og navnlig ganske i Alminde- 

 lighed, altsaa uden Hensyn til, om Synet derved bliver tydeligt 

 eller utydeligt. Først ved denne Opgaves Løsning forekom det 

 ham, at man kunde komme til at begrunde en Theorie for Per- 



