385 



Øiet, saa at hiint Punkt af Gjenstanden vilde sees i Retningen CNn. 

 Har Straalen krydset Hovedaxen paa Veien, saa vil det selvføl- 

 geligen sees paa den modsatte Side , Gjenstanden altsaa sees 

 omdreiet. Det er altid let at bestemme, hvor paa den ydre 

 Gjenstand hiinsides Objectivet det Punkt maa være, hvorfra en 

 Lyskegle skal kunne faae en Straale til at ligge i en vis Xlinie 

 og Skraalinie. Man behøver kun at forlænge Xlinien til Objec- 

 tivglasset og derigjennem lade den brydes lig en Straale i om- 

 vendt Retning. Det Punkt, hvori den træffer Gjenstanden, er 

 under de givne Forhold det eneste af den, der under et tyde- 

 ligt Syn kan opfattes paa denne Retningslinies Nethindepunkt. 

 I det givne Tilfælde faaer den Straale, der fra Gjenstanden gh er 

 den eneste, der kan komme til at følge med Xlinien, nemlig hN', 

 et saa yderligt liggende Gjennemgangssted gjennem Objectivet, at 

 man strax seer, den kun kan betyde en schematisk Linie. Men 

 som saadan har den ikkedestomindre sin fulde vigtige Betyd- 

 ning, nemlig den, at vise Retningen af det fra Punktet li til 

 Øiet naaende Lys. Dette Lys maa i hvert Fald betegnes som 

 et Lysknippe eller en Lyskegle, og en Kegles Retning maa 

 i hvert Fald nødvendigvlis bestemmes efter Retningen af dens 

 Axe; men i denne Betydning af Ordet er Axen for det fra 

 Punktet h til Øiet udgaaende Lys i hvert Fald denne Xlinie, 

 hvad enten den selv kommer ind i Øiet eller ei. Det er altsaa 

 i hvert Fald den og ingen anden, vi maae holde os til for 

 at bestemme Synsvinklen. Navnlig kunne vi ikke gjøre Bereg- 

 ningen f. Ex. efter Midtpunktstraalen fra samme Punkt, ghL'h° pq, 

 eller Brændpunktstraalen , der her, som saa ofte, ikke komme 

 ind i Øiet. Alle Straaler, der fra Punktet h gjennem begge 

 Lindser i dette Tilfælde skulle komme Øiet til Gode, maa gjen- 

 nembryde Objectivet mellem L' og N'. 



Objectivglassets Brændvidde er ansat til 9 mm , Gjenstandens 

 Afstand var 10 mm , d — dets reelle dioptriske Billede — vilde altsaa, 

 om det blev opfanget, vise sig i en Afstand af 90 m,n , hvor det 

 findes antydet som g°h°. Men istedetfor at opfanges, gaaer 



