Dette Kryb, som han og andre Forskere have 

 hentet op fra Havdybet, disse Skaller og Levninger 

 fra Skjælbankerne paa Landjorden, kort alt dette, 

 som forekom den Ukyndige saa smaat og ubetyde- 

 ligt, har ikke destomindre ved den Maade, hvorpaa 

 det af Forskeren er bleven undersøgt, sammenlignet 

 og sammenstillet med andre Kjendsgjerninger faaet 

 en saadan Betydning og Vigtighed, at det danner 

 uskatterlige Bidrag til Oplysning om Dyrelivets og 

 selve Jordklodens Historie og Tilstand, saavel nu som 

 i længst frenifame Tider. 



Naar disse og de mange lignende store Resul- 

 tater af Naturforskningen engang blive saaledes kla- 

 rede og fremstillede, at de uden Vanskelighed ere 

 fattelige for den store Almenhed, ville de komme til 

 at vække den største Interesse, og Naturvidenskaberne 

 ogsaa komme til sin Ret som folkeligt Dannelses- 

 middel. 



Men kan det imidlertid ikke siges, at den store 

 Almenhed hidtil er bleven delagtig i dette Udbytte 

 af sine Forskeres Arbeide, saa er der dog noget, 

 som den altid har søgt at tilegne sig med Glæde, 

 saasnart den faar den mindste Kundskab derom, det 

 er Delagtigheden i Forskerens Berømmelse, i den 

 Glands, hans hædrede Xavn udbreder over Land og Folk. 



Sars er født i Bergen den 30te August 1805. 

 Af Forældrene, Skibskapitain Michael Sars, der var 

 af tydsk Herkomst, og Divert Henriche Heilmann, 

 blev han bestemt til Handelen og ved ti Aars Alder 

 sat i Bergens Realskole. Da en af Skolens Lærere, 

 Konrektor Winding, snart blev opmærksom paa Gut- 

 tens gode Hoved og Læselyst, bevægede han Faderen 

 til at ændre hans Livs- og Studieplan, og fik ham i 

 hans trettende Aar ind i anden Klasse af Latinskolen, 

 hvor den unge Sars nød fri Undervisning ligetil 

 han i 1823 blev dimitteret til Universitetet. 



