1905] Jordskjælvet den 23. oktober 1904. 33 



er fremkommet nogen spræk, men det hele er kun et jordras som 

 følge af rystelsen." 



En lignende opfatning kommer tilorde i et brev fra hr. klokker 

 Solheim i Gjerstad til dr. Eeusch. Hr. Solheim skriver: 



„I anledning den meget omtalte og omskrevne „sprække" i 

 Gjerstadvandet paa grund af jordskjælvet den 23. oktober skal 

 jeg efter opfordring i en avis meddele følgende, da jeg har havt 

 god anledning til at gjøre mig kjendt med „sprækken", der er hge 

 ved klokkergaarden. 



Hvor Storelven munder ud i Gjerstadvandet, er der en tange, 

 med elven paa den ene side og en bugt af våndet paa den anden. 

 Tangen bestaar af sand, flis, kvist, bark, stokker m. m., som elven 

 har ført med sig. Udenfor var en „moldbar" med noksaa stort 

 dyb, hvormange meter tør jeg ikke sige, men sikkert 12 — 15. Da 

 jordskjælvet gik, opstod der bevægelse i våndet, omtrent som en 

 større dampbaad skulde ha passeret for fuld fart. Samtidig viste 

 sig en masse bobler, og kvist, flis, torv m. m. flød op. Jeg tog 

 prammen og rodde derhen og fandt — ikke nogen sprække, men 

 derimod var en hel del af øyren forsvundet paa den side, som laa 

 nærmest ned til våndet i en strækning af ca. 40 m. lang og for- 

 modentlig 5 å 7 m. bredt. Nærmest ned til land og „grunden" 

 var nu ca. 5 m. og længst ude 10 — 12 m. Antagelig har før de 

 øverste lag af øyren gaaet længer ud i våndet end de nederste — 

 en heller i våndet. Paa grund af jordskjælvet har saa en del af 

 øyren — helleren — gUdt ud." 



Som særegne virkninger af Jordskjælvet kan noteres, at man 

 i Laurvik og paa Modum merkede svovllugt. 



Bevægelsens karakter og varighed. 



Gjennemlæser man de indkomne beretninger, faar man straks 

 et indtryk af, at de fleste karakteriserer bevægelsen som bølge- 

 formig, endel hævder dog, at den har været stødformig, og endel, 

 men det er et faatal, karakteriserer den som en skjælvning. De 

 fleste beretninger om stødformig bevægelse skriver sig fra de 

 sterkest rystede strøg. Enkelte har følt disse stød fra siden; men 

 andre har det bestemte indtryk, at de er komne ret nedenfra. 



3 



