1905] Jordskjælvet den 23. oktober 1904. 15 



i denne retning synes der at være liden grund for at antage, da 

 jordskjælvet paa denne strækning væsentlig har forplantet sig 

 langs forkastningslinjer og ikke lodret paa dem. Gaar jeg ud fra, 

 at forplantningshastiglieden langs denne retning har været lige stor 

 som forplantningshastigheden i den retning, som saa nogenlunde er 

 markeret ved Potsdam, Leipzig og Laibach, linder jeg, at rystelsen 

 skal have naaet Kristiania efter ca. 40 sekunders forløb, d. v. s. 

 kl. 11 t. 27 m. 25 s. Regner jeg kun med hastigheden paa stræk- 

 ningen til Bergen, faar jeg derimod tiden 11 t. 27 m. 35 s.; men 

 dette er akkurat den tid, som angives af professor Støemer i 

 Kristiania. 



Jeg skal imidlertid ikke gaa nærmere ind paa spørgsmaalet 

 om forplantningshastigheden, og hvad dermed staar i forbindelse. 

 De her angivne værdier maa kun betragtes som tilnærmelsesværdier. 

 Den, der skal foretage den endelige bearbeidelse af det mikroseis- 

 miske materiale, som fra de forskjellige stationer sendes til central- 

 bureauet, maa indgaaende studere de forskjelhge faser og deres 

 hastighed. Hertil savner jeg tilstrækkeligt materiale. 



Som et hovedresultat af disse betragtninger angaaende tids- 

 punktet for rystelsens indtræden maa fastholdes : Jordskjælvet 

 maa have tåget sin begyndelse i den indre delaf 

 Skage r ak lidt før klokken 11 t. 27 m., antagelig 

 11 t. 26 m. 45 s. 



Rystelsens styrke og" virkninger. 



Denne antagelse om, at jordskjælvet skulde have sit udgangs- 

 strøg i den indre del af Skagerak, synes ogsaa at bekræftes ved 

 et nærmere studium af jordskjælvets styrke paa de forskjellige 

 steder i vort land. For at give en oversigt over forholdene i denne 

 henseende har jeg paa et kart over det sydlige Norge (Pl. I) afsat 

 de tal, der betegner jordskjælvets styrkegrad efter Rossi-Foeels 

 skala. Yed dette kart er der at merke, at i enkelte strøg, særlig 

 i det sydlige Norge, har beretningerne været saa talrige, at det 

 har været umuligt at faa alle angivelser ind paa kartet, hvorfor 

 jeg har maattet nøie mig med de mest karakteristiske. 



Som bekjendt er der i Rossi-Foeels skala ialt 10 grader, der 

 er karakteriseret paa følgende maade: 

 1) Meget svag rystelse, kun observeret med fine instrumenter. 



