1905] Jordskjælvet den 23. oktober 1904. 5 



niske bugt i øst til Shetlandsøerne i vest, fra Langesundstrakten i 

 syd til Bodø i nord. Det bliver da dette jordskjælv, som med 

 hensyn til udbredelse nærmest maa sammenlignes med jordskjælvet 

 den 23. oktober 1904. 



Efter de oplysninger, som nu foreligger, er jordskjælvet den 

 23. oktober 1904 følt over den rent overveiende del af det sydlige 

 Norge, idet kun den vestlige og nordvestlige ydre kystrand er ube- 

 rørt af den makroseismiske rystelse. I Sverige er rystelsen følt 

 fra Malmø i syd til Sollefteaa i nord. I Danmark er rystelsen iagt- 

 tageti den nordlige og østlige del af Jylland, paa Fy en og Sjælland. Men 

 ogsaa over Østersjøen har bevægelsen forplantet sig. Der foreligger 

 saaledes meddelelser om, at rystelsen er iagttaget paa flere steder i 

 Pommern og Preussen, endvidere er den følt i Kurland, Livland 

 og Estland samt i omegnen af Helsingfors. Som det vil kunne sees 

 heraf, er jordskjælvet følt over et særdeles stort areal. Jeg har 

 forsøgt saa nogenlunde at beregne størrelsen af dette omraade og er 

 kommen til det resultat, at det maa udgjøre ca. '800000 km.^ ^) 



Dette var, hvad man kunde kalde det makroseismiske ud- 

 bredelsesomraade, d. v. s. det omraade, inden hvilket man uden 

 hjælp af seismografer (jordskjælvsmaalere) kunde iagttage jordskjælvet. 

 Undersøger vi, hvor langt jordskjælvet er iagttaget ved hjælp af 

 seismografer, vil vi finde, at det er betydelig længere. Saaledes 

 er det mod øst iagttaget ved observatoriet i Pulkow ved St. Peters- 

 burg og ved jordskjælvsstationen i Dorpat, mod syd finder vi det 

 iagttaget ved formodentlig alle tyske stationer, beretninger er saa- 

 ledes modtagne fra Leipzig, Potsdam, Gottingen, Strassburg og 

 Hamburg. I Østerrige er det iagttaget i Laibach. Ved forespørgsel 

 i Italien er der meddelt mig, at det er iagttaget i Florentz, Padua, 

 Pavia, Rocca di Papa og Ischia. Mod vest er det iagttaget i 



1) Aiigaaende ndbredelsesomraadets sj^dvestoTæiise, der S3'nes at være sterkt 

 tilbagetiukket, har professor Deecke i sin afhandling- „Das skandinavische Erd- 

 beben vom 23. Oktober 1904 und seine Wirkungen in den siidbaltischen Liindern" 

 udtalt som sin formodning, at de mellem Eiigen og Nordsjøen nv.-sø gaaende 

 brudlinjer sknlde have svækket jordskjælvet. Dette vil ogsaa staa i god overens- 

 stemmelse med den mindre hastighed, som jordskjælvet efter mine beregninger 

 har liavt paa strækningen fra udgangsstrøget til Hamburg (ca. 2 km.) end fra 

 udgangsstrøget til f. eks. Potsdam (ca. 3 km.). Kommer man søndenfor Hambm-g, 

 tiltager hastigheden, saa at hastighederne fra udgangsstrøget til Gottingen og 

 til Strassburg er beregnet til 2.4 km. Sandsynligvis har det ovennævnte sj-stem 

 af brudlinier og foldninger ogsaa bevirket, at rystelsen ikke kunde iagttages 

 paa Wight, mens den derimod observertes ganske tydelig i Edinburgh. 



